МЕТАЛУРГІЙНИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ 

Справа № 210/5735/25 
Провадження № 2/210/294/26 

З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
іменем України
26 червня 2026 року    
Металургійний районний суд міста Кривого Рогу у складі: головуючої - судді Чайкіної О.В., за участі секретаря судового засідання Комбарової Д.С.;
сторони та їх представники, які приймали участь під час судового розгляду справи: позивач — ОСОБА_1 , представники позивача: адвокат Малий Ю.О.,
розглянувши в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін цивільну справу за позовом адвоката Малого Юрія Олександровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди завданої внаслідок затоплення квартири,-
ВСТАНОВИВ:
Описова частина
Представник позивача — адвокат Малий Ю.О., який діє в інтересах ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди завданої внаслідок затоплення квартири.
В обгрунтування позовних вимох адвокат зазначає наступне.
Позивач ОСОБА_1 разом зі своєю родиною зареєстрована та мешкає за адресою АДРЕСА_1 , на другому поверсі чотирьохповерхового будинку, який відносить до будинку ОСББ.
01.03.2025 року в період часу приблизно з 17:30 год. до 20:00 год., у будинку АДРЕСА_2 трапилося залиття нижніх поверхів, в тому числі і квартири позивача. На підтвердження затоплення квартири, було складено Акт — залиття. Внаслідок зазначених обставин, у квартирі пошкоджені та знищені шпалери, шпаклювання, пошкоджена стеля, деформовані багети, пластик на вікнах, понівечена підлога, на кухні деформовані та не підлягають відновленню меблі та інші речі.
З метою визначення суми вартості відновлювального ремонту, позивачка звернулась до експерта, щодо проведення будівельно-технічної експертизи. Згідно висновку судового експерта, вартість відновлювального ремонту становить 137354,00 гривень в т.ч. ПДВ. Також, за проведення експертизи ОСОБА_1 заплатила 15000,00 грн.
Оскільки, відповідач на добровільних засадах відмовляється відшкодовувати завдані матеріальні збитки або здійснити ремонтні роботи за свій рахунок, позивач просить суд, стягнути на свою користь з ОСОБА_2 матеріальну шкоду у сумі 152354 гривень та судові витрати по справі.
Рух по справі
Ухвалою суду від 01 вересня 2025 року прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі. Розгляд справи вирішено проводити в порядку спрощеного позовного провадження з повідомлення сторін.
Ухвалою суду від 08 жовтня 2025 року за клопотанням представника позивача витребувано з Центру адміністративних послуг «Віза» Виконавчого комітету Криворізької міської ради відомості про зареєстроване право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 . Крім того, витребувано з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно відомості про зареєстроване право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 .
Ухвалою суду від 13 листопада 2025 року за клопотанням представника позивача витребувано у Комунального підприємства «Криворізьке районне бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської обласної ради відомості про зареєстроване право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 .
Ухвалою суду від 19 лютого 2026 року за клопотанням представника позивача витребувано з Третьої Криворізької Державної нотаріальної контори Дніпропетровської області спадкову справу, яка відкрита за місцезнаходженням квартири: АДРЕСА_2 . Крім того, витребувано з Відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області інформацію, щодо надходження та розгляду заяви ОСОБА_1 , за фактом затоплення квартири 01.03.2025 року, в період часу приблизно з 17 години 30 хвилин і до 20 години 00 хвилин за адресою: АДРЕСА_2 . Також, витребувано з Департаменту адміністративних послуг виконкому Криворізької міської ради (Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, площа Молодіжна, 1, електронна адреса: viza@kr.gov.ua), інформацію (відомості) про осіб, які були зареєстровані станом на 01.03.2025 року за адресою: АДРЕСА_2 .
Ухвалою суду від 19 лютого 2026 року за клопотання представника позивача витребувано з Третьої Криворізької Державної нотаріальної контори Дніпропетровської області, наступну інформацію: чи відкривалась спадкова справ після смерті ОСОБА_3 (за архівними даними ОСОБА_3 ); чи зверталась ОСОБА_2 із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_3 (за архівними даними ОСОБА_3 ); у разі відкриття спадкової справи надати належним чином завірену копію спадкової справи, заведеної після смерті ОСОБА_3 (за архівними даними ОСОБА_3 ); чи видавалось свідоцтво на спадщину, а саме на квартиру за адресою: АДРЕСА_2 .
Аргументи учасників
Під час судового розгляду позивач та представник позивача підтримали заявлені вимоги та просили суд задовольнити позов в повному обсязі. Проти винесення заочного рішення не заперечували.
Відповідач до суду жодного разу не з`явилася, про час та місце розгляду справи сповіщалася належним чином шляхом надіслання кореспонденції за адресою розташування об`єкту нерухомого майна. Також, судом неодноразово було здійснено виклик відповідача шляхом надсилання судових повісток на адресу голови Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку «С. Тільги 29» для вручення ОСОБА_2 ..
Клопотання про відкладення розгляду справи, відзив на позовну заяву чи інші заяви з процесуальних питань від відповідача до суду не надходили.
Свідок ОСОБА_4 суду повідомила, що перебуває на посаді голови ОСББ «С. Тільги 29», на весні 2025 року до неї звернулися жителі квартири АДРЕСА_3 та повідомили, що їхню квартиру затоплюють. Вона почала телефонувати сусідам та з`ясувала, що затоплені були квартири на третьому, другому та першому поверсі, а також підвальне приміщення. Всього в будинку чотири поверхи. Також, свідок повідомила, що вона разом з позивачем ОСОБА_1 пішла до квартири ОСОБА_2 , оскільки зрозуміли, що саме з її квартири відбулося затоплення нижчих поверхів. Двері спочатку ніхто не відчиняв, тому викликали поліцію. Через деякий час відповідач відчинила двері та побачили, що порив був у її квартирі, а саме була пошкоджена батарея, Відповідач також затоплювала і своє приміщення, оскільки всюди була вода. Після перекриття водопостачання, позивач звернулась за актом про затоплення, інші власники квартири не просили скласти акт. Також, свідок суду повідомила, що ОСОБА_2 є дієздатною особою, вночі іноді виносить пакети зі сміттям до під`їзду, При цьому, є зовсім неконтактною, ні з ким не спілкується, навіть зі своїми родичами, а саме тіткою та сестрою.
В судове засідання 26 червня 2026 року учасники справи не з`явилися, були належним чином повідомлені за час та дату проведення розгляду справи. В матеріалах справи наявна заява від представника позивача ОСОБА_5 про розгляд справи без його участі та участі позивача.
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, враховуючи що відповідач був сповіщений завчасно про день та час розгляду справи, при цьому, до суду не з`явилася, не скористалася правом на подання відзиву, не надала доказів на підтвердження поважності неявки, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів.
За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність відповідача та ухвалити заочне рішення відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, оскільки позивач та її представник не заперечували проти заочного розгляду справи.
Відповідно до статті 247 ЦПК України, у разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.
Встановлені обставини.
Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є співвласниками квартири за адресою: АДРЕСА_1 що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло від 25.01.2021 року (а.с. 8).
ОСОБА_1 надано суду технічний паспорт на квартиру (кімнату, жилий блок, секцію) АДРЕСА_4 (а.с. 49-53).
Відповідно до Акту №92 від 20 травня 2025 року, складеного комісією у складі мешканців будинку АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 по теперішній час, але зареєстрована за іншою адресою (а.с. 14).
Згідно Акту №023 про залиття, що трапилось на системі теплопостачання в квартирі складеного 01 березня 2025 року, комісією у складі голови правління ОСББ Галайко І.Ю. та співвласника 34 кв. ОСОБА_7 встановлено, що 01 березня 2025 року в будинку АДРЕСА_2 , трапилося залиття нижніх поверхів в тому числі й квартири АДРЕСА_3 , у кухні з права угорі біля дверної лутки від стелі до підлоги по стіні мокрі потьоки 234 см.*240 см., зліва угорі від стелі до підлоги по стіні - 250 см.*275 см., та на стелі з лівого боку до правого — 240 см.*275 см., та 275 см.*234 см.; у кімнаті угорі від вікна до дверної лутки від стелі до підлоги по стіні мокрі потьоки 470 см.*280 см., а також від дверного проходу до кута 370 см.*275 см.; у коридорі з лівого кута до правого кута на стіні 275 см.*64 см. та по виступу від правого кута до лівого по стелі розмір 140 см.*69 см. та по стелі на стіні у коридорі зліва від дверного проходу потьоки 140 см.*5 см.; у коморі зліва від дверного проходу від стелі по стіні донизу мокрі потьоки 50 см.*275 см. та від кута по стіні 40 см.*275 см.; у великій кімнаті зліва від дверного проходу від стелі до підлоги мокрі плями 5 см.*275 см. ,від кута 20 см.*275 см. та по стіні 15 см.*275 см. та далі по стіні 15 см.*275 см. та 20 см.*275 см. по центру, а також по стелі 20 см.*30 см. та 440 см.*366 см.. Потрібний косметичний ремонт стіни у кімнаті, великій кімнаті, кухні та коридору. Причиною залиття, 36 квартири та інших квартир, що трапилось унаслідок не своєчасного обслуговування батареї у кімнаті на опаленні власником з 40 квартири, тому це привело до аварійної ситуації — залиттю квартири знизу по стояку. Висновки і рекомендації комісії: необідно 40 квартирі зробити унаслідок заподіяної шкоди 36 квартири та іншим квартирам косметичний ремонт у кімнаті, великій кімнаті, кухні та коридорі, а також власником з 40 квартири відремонтувати аварійну ділянку на батареї з опалення (а.с. 9).
Суду надано Договір №17-25 укладений між заявником ОСОБА_1 та судовим експертом Бихно М.В. про проведення експертизи (а.с. 43-46).
Також, долучено до матеріалів справи рахунок №17-25 від 17 березня 2025 року, щодо оплати за висновок експерта з питань будівельно-технічного дослідження №17-25, суму у розмірі 15000,00 грн. (а.с. 47).
Відповідно до висновку судового експерта з питань будівельно-технічного дослідження №17-25 Бихно Марини Володимирівни, по заяві гр. ОСОБА_1 , було проведено експертизу, щодо визначення вартості відновлювального ремонту, проведення якого необхідно для усунення пошкоджень, які виникли унаслідок залиття житлової квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Станом на березень 2025 року, вартість відновлювального ремонту квартири за адресою: АДРЕСА_1 становить 137 354,00 грн. (сто тридцять сім тисяч триста п`ятдесят чотири гривні 00 коп.) в т.ч. ПДВ (а.с. 16-42).
Згідно відповіді Комунального підприємства «Криворізьке районне бюро технічної інвентаризації» Дніпропетровської обласної ради встановлено, що станом на 31.12.2012 року право власності на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_2 зареєстроване на ім`я: ОСОБА_3 (російською мовою) на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 17.10.1991 року, державник нотаріусом 3-ї криворізької державної нотаріальної контори, зареєстрованого в реєстрі за №2-3952 (а.с. 99).
На виконання ухвали суду надано Третьою Криворізькою Державною нотаріальною конторою Дніпропетровської області копію спадкової справи №455/2017, заведеної після смерті гр. ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Також, повідомлено, що після її смерті, спадкова справа в нотаріальній конторі була відкрита на підставі отриманої претензії 28 грудня 2017 року за №1306 від АТ КБ «Приватбанк». ОСОБА_2 із заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті — ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 не зверталась, свідоцтво про право на спадщину не видавалося. Також, надано інформаційну довідку зі Спадкового реєстру відносно ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 47-121).
Відповідно до наданої відповіді з Департаменту адміністративних послуг виконкому Криворізької міської ради, встановлено, що за адресою: АДРЕСА_7 , станом на 01.03.2025 року була зареєстрована — ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 123). 
Згідно з Актом №100 від 19 березня 2026 року, складеного комісією у складі мешканців будинку АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 по теперішній час, але зареєстрована за іншою адресою (а.с. 129).
Мотивувальна частина
Позиція суду та застосовані норми права
Згідно з ч.1 ст.16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Частиною другою цієї статті визначено способи захисту цивільних прав та інтересів. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Згідно з ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. 
Позивач ОСОБА_1 є співвласником квартири на праві приватної спільної часткової власності за адресою: АДРЕСА_1 , що підтверджується свідоцтвом про право власності від 25.01.2021 року.
01.03.2025 відбулося залиття квартири позивача за адресою: АДРЕСА_1 .
01 березня 2025 року комісією у складі голови правління ОСББ Галайко І.Ю. та співвласника 34 кв. ОСОБА_7 було складено Акт №023 про залиття квартири, що трапилось на системі теплопостачання в будинку АДРЕСА_2 . 
Відповідно до абз. 2 п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства України від 17.05.2005 № 76, у разі аварії та залиття квартир складається відповідний акт. Додатком № 4 до вказаних Правил визначено обов`язкову форму такого акта, з якої вбачається, що в ньому повинні бути зазначені: дата складання; склад комісії із зазначенням прізвищ, ініціалів та посад її членів; дані про власника квартири, що зазнала шкоди; дані про власника квартири, з вини якого сталося залиття; характер та причини залиття; перелік пошкоджень; орієнтовна вартість шкоди; висновок комісії щодо встановлення вини конкретної особи.
В акті повинно бути відображено: дата його складання; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, що зазнала шкоди; прізвище, ім`я, по батькові власника квартири, з вини якого сталося залиття; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода, обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей; висновок комісії щодо встановлення вини особи, яка вчинила залиття. Акт обов`язково має бути підписаний всіма членами комісії. Відмова від підпису складеного акта присутніми особами від потерпілої сторони та з боку винної не впливає на його чинність і у такому випадку в акті має бути зазначено, що такі особи (прізвище, ім`я, по батькові) підписувати складений акт відмовилися з тих чи інших причин.
Основною метою при складанні акту залиття квартири є встановлення причин залиття, та осіб, відповідальних за спричинену шкоду.
Акт про залиття - це обов`язковий документ, який складається комісією з метою фіксування події та з`ясування причин залиття приміщення.
Зі складеного Акту №023 від 01.03.2025 року встановлено, що залиття 36 квартири та інших квартир трапилось унаслідок не своєчасного обслуговування батареї у кімнаті на опаленні власником з 40 квартири, тому це привело до аварійної ситуації — залиттю квартири знизу по стояку. Висновки і рекомендації комісії: необхідно 40 квартирі зробити унаслідок заподіяної шкоди 36 квартири та іншим квартирам косметичний ремонт у кімнаті, великій кімнаті, кухні та коридорі, а також власником з 40 квартири відремонтувати аварійну ділянку на батареї з опалення. Зазначений акт було затверджено членами комісії.
Отже, досліджений судом Акт №023 від 01.03.2025 відповідає зазначеним вимогам, оскільки містить усі вище визначені атрибути, між іншим, інформацію про осіб, які брали участь у проведенні обстеження, наслідки залиття квартири та причини такого, засвідчення акту членами комісії. У акті відсутня інформація про розмір завданої шкоди, але разом з тим, у ньому відображено рекомендацію щодо необхідності звернення до спеціаліста для складання оціночного акту.
Згідно з ч. 1 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Частиною 2 статті 22 ЦК України передбачено, що збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, як би її право не було порушене (упущена вигода).
Під збитками необхідно розуміти фактичні втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, витрати, вже зроблені потерпілим, або які мають бути ним зроблені, та упущену вигоду. При цьому, такі витрати мають бути безпосередньо, а не опосередковано пов`язані з відновленням свого порушеного права, тобто з наведеного випливає, що без здійснення таких витрат неможливим було б відновлення свого порушеного права особою.
З метою визначення розміру матеріальної шкоди позивач звернувся до судового експерта Бихно М.В., який провів будівельно-технічне експертне дослідження №17-25, щодо визначення вартості відновлювального ремонту, проведення якого необхідно для усунення пошкоджень, які виникли унаслідок залиття житлової квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 . Станом на березень 2025 року, вартість відновлювального ремонту квартири за адресою: АДРЕСА_1 становить 137 354,00 грн. (сто тридцять сім тисяч триста п`ятдесят чотири гривні 00 коп.) в т.ч. ПДВ. За проведення будівельно-технічної експертизи, позивачем було сплачено на рахунок судового експерта 15000,00 грн. 
Стягнення збитків є одним із видів цивільно-правової відповідальності, для застосування якої потрібна наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв`язку між протиправною поведінкою боржника та збитками і вини. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільна відповідальність не настає.
При цьому, такі витрати мають бути необхідними для відновлення порушеного права та перебувати у безпосередньому причинно-наслідковому зв`язку з порушенням.
За усталеною практикою шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини. Таким чином, умовою покладення на відповідача відповідальності за шкоду, завдану позивачу, є наявність вини останньої у спричиненні вказаної шкоди.
Цивільне законодавство в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини завдавача шкоди. Якщо у процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
Для покладення відповідальності на заподіювача майнової шкоди необхідна сукупність таких обов`язкових умов: а) наявність шкоди; б) протиправність дій заподіювача шкоди; в) причинний зв`язок між протиправною поведінкою заподіювача і шкодою; г) вина в заподіянні шкоди, тобто деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за вини заподіювача шкоди.
Причинний зв`язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов`язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об`єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди.
Причина затоплення квартири має бути підтверджена актом про затоплення чи висновком судового експертного-будівельного дослідження. Якщо позивачем доведено розмір завданої шкоди, протиправність дій відповідача, причинний зв`язок між ними, що призвело до залиття квартири позивача, то завдана шкода підлягає стягненню з відповідача в суді.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 11 ЦК України підставами виникнення цивільних прав та обов`язків є, зокрема, завдання майнової та моральної шкоди іншій особі.
Особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування (ч. 1 ст. 22 ЦК України).
Згідно з ч. 1 та ч. 2 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Доведення відсутності вини у спричиненні шкоди відповідно до вимог ст. 1166 ЦК України покладено на відповідача (такий висновок суду узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, висловленою у постанові від 23 січня 2018 року у справі № 753/7281/15-ц).
У цій справі факт залиття квартири позивача підтверджений, а також належними та допустимими доказами встановлено, що джерело протікання знаходилось саме у межах квартири за адресою: АДРЕСА_2 . 
Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та його архівної складової частини щодо об`єкта нерухомого майна за адресою: АДРЕСА_2 – відсутні відомості, щодо права власності.
Встановлено, що станом на 31.12.2012 року право власності на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_2 зареєстроване на ім`я: ОСОБА_3 (російською мовою) на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 17.10.1991 року, державник нотаріусом 3-ї криворізької державної нотаріальної контори, зареєстрованого в реєстрі за №2-3952.
З відповіді з Департаменту адміністративних послуг виконкому Криворізької міської ради, встановлено, що за адресою: АДРЕСА_7 , станом на 01.03.2025 року була зареєстрована — ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Третьою Криворізькою Державною нотаріальною конторою Дніпропетровської області була відкрита спадкова справи №455/2017, після смерті гр. ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . Також, судом встановлено, що спадкова справа в нотаріальній конторі була відкрита на підставі отриманої претензії 28 грудня 2017 року за №1306 від АТ КБ «Приватбанк». ОСОБА_2 із заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті — ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 не зверталась, свідоцтво про право на спадщину не видавалося.
Згідно з Акту №92 від 20.05.2025 року та Акту №100 від 19.03.2026 року складеного комісією у складі мешканців будинку АДРЕСА_5 , АДРЕСА_6 , встановлено, що за адресою: АДРЕСА_2 проживає ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , але зареєстрована остання за іншою адресою.
Отже на момент виникнення залиття квартири відповідачка фактично проживала у квартирі за адресою: АДРЕСА_2 , що підтверджується дослідженими у справі доказами.
Доказів, які б спростовували встановлений судом факт проживання відповідачки ОСОБА_2 у зазначеній квартирі на момент виникнення залиття матеріали справи не містять.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
На позивача покладений обов`язок з врахуванням предмету і підстав позову довести в суді ті обставини, на які він посилається, як на підставу своїх позовних вимог. Тобто, відповідно до вимог ст. ст. 12-13 ЦПК України позивач повинен довести за допомогою належних та допустимих доказів, з урахуванням положень ст. ст. 78-80 ЦПК України, факт заподіяння шкоди при певних обставинах за участю відповідача та вид і розмір завданих збитків.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19) сформульовано висновки про те, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину потрібно доказувати так, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний. Тож певна обставина може вважатися доведеною, якщо інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс.
Верховний Суд наголошує, що обов`язком суду при розгляді справи є дотримання вимог щодо всебічності, повноти й об`єктивності з`ясування обставин справи та оцінки доказів. Усебічність та повнота розгляду передбачає з`ясування всіх юридично значущих обставин та наданих доказів з усіма притаманними їм властивостями, якостями та ознаками, їх зв`язками, відносинами і залежностями. Таке з`ясування запобігає однобічності та забезпечує, як наслідок, постановлення законного й обґрунтованого рішення.
Аналіз змісту матеріалів цивільної справи свідчить про те, що ОСОБА_1 доведено факт заподіяння їй діями відповідача матеріальної шкоди, натомість, відповідачем не спростовано жодними належними та допустимими доказами заявлені позивачем позовні вимоги.
Вимоги ЦПК не передбачають, що розмір збитків у справі про відшкодування шкоди, внаслідок залиття квартири може підтверджуватись виключно висновком експерта, обмежень у засобах доказування для сторін не встановлено. Завдана матеріальна шкода (збитки) власнику майна може бути визначена як оцінювачем, так і експертом. Збитки та розмір відшкодування можуть бути визначені на підставі звіту про оцінку майна чи висновку, проведеної суб`єктом оціночної діяльності, з урахуванням встановлених положеннями (національними стандартами) вимог.
Відповідач не спростувала належними та допустимими доказами своєї вини у залитті квартири позивача, не надала суду належних та допустимих доказів щодо причин залиття та розміру спричиненої позивачу майнової шкоди, хоча це є її процесуальним обов`язком, оскільки у спірних правовідносинах діє презумпція вини заподіювача шкоди.
Тому, суд приймає до уваги висновок експерта ОСОБА_8 від 31.03.2025 року на визначення розміру матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири, як належний та допустимий доказ, оскільки його зміст узгоджується з іншими дослідженими у справі доказами, а відповідачем не надано належних і допустимих доказів, які б спростовували викладені у ньому висновки.
Положеннями статті 89 ЦПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили.
Так, оцінюючи зібрані у справі докази в їх сукупності відповідно до вимог статті 89 ЦПК України, суд дійшов висновку, що пошкодження, виявлені у квартирі позивача ОСОБА_1 , розташованій за адресою: АДРЕСА_1 , настали внаслідок залиття з квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2 , в якій на момент виникнення залиття фактично проживала відповідачка ОСОБА_2 , що підтверджується матеріалами справи. 
Отже, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що саме відповідач має нести відповідальність за спричинену позивачу шкоду, у зв`язку з чим позовні вимоги про стягнення з відповідача на користь позивача 137354 грн. 00 коп. в рахунок відшкодування завданої ОСОБА_1 матеріальної шкоди є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Щодо судових витрат
Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. До витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати: 1) на професійну правничу допомогу; 2) пов`язані із залученням свідків, спеціалістів, перекладачів, експертів та проведенням експертизи; 3) пов`язані з витребуванням доказів, проведенням огляду доказів за їх місцезнаходженням, забезпеченням доказів; 4) пов`язані з вчиненням інших процесуальних дій, необхідних для розгляду справи або підготовки до її розгляду.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог. Інші судові витрати, пов`язані з розглядом справи, покладаються: у разі задоволення позову - на відповідача, у разі відмови в позові на позивача, у разі часткового задоволення позову на обидві сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Так, згідно визначеної позивачем ціни позову та наявної в матеріалах справи квитанції убачається, що позивачем був сплачений судовий збір у розмірі 1523 грн. 50 коп.
Разом із тим, вартість проведення будівельно-технічної експертизи по визначенню матеріального збитку, спричиненого позивачу, за проведення якої ОСОБА_1 було сплачено 15 000 грн. 00 коп., відповідно до положень ст. 133 ЦПК України, суд відносить до витрат, пов`язаних із розглядом справи.
Отже, відповідно до положень ст.ст. 133, 141 ЦПК України, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 1523 грн. 50 коп. та витрати пов`язані з розглядом справи, а саме сплата за проведення судово-технічної експертизи у розмірі 15 000 грн. 00 коп.
На підставі ст. ст. 22, 386, 1166 ЦК України та керуючись ст. ст. 12, 13, 81, 89, 133, 139, 141, 263, 265 ЦПК України, суд, -
У Х В А Л И В:
Позовні вимоги адвоката Малого Юрія Олександровича, який діє в інтересах ОСОБА_1 , до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди завданої внаслідок затоплення квартири – задовольнити. 
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_1 , матеріальну шкоду завдану в результаті залиття квартири у розмірі 137 354,00 грн. (сто тридцять сім тисяч триста п`ятдесят чотири гривні 00 копійок). 
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_1 , витрати на проведення будівельно-технічної експертизи, щодо визначення вартості відновлювального ремонту у розмірі 15000,00 грн. (п`ятнадцять тисяч гривень 00 копійок). 
Стягнути з ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , на користь ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_1 , суму сплаченого судового збору у розмірі 1523,50 грн. (одна тисяча п`ятсот двадцять три гривні п`ятдесят копійок).
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Відповідач, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем в загальному порядку в Дніпровському апеляційному суді шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом тридцяти днів, з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Датою ухвалення рішення є дата його проголошення. Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Відповідно до п.15 Розділу ХІІІ Перехідних положень ЦПК України до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених законом строків не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи. 
Учасники справи можуть ознайомитись з судовим рішенням на офіційному веб-порталі Єдиного державного реєстру судових рішень. Веб-адреса сторінки: http://reyestr.court.gov.ua.
Повний текст рішення складено 01 липня 2026 року.

Відомості про учасників справи згідно п.4 ч.5 ст.265 ЦПК України:
- позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_1 ;
- відповідач: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , адреса: АДРЕСА_2 .

Суддя: О. В. Чайкіна