Справа № 641/10202/25
Провадження № 2/641/81/2026
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 червня 2026 року м. Харків

Слобідський районний суд міста Харкова у складі;
головуючого судді - Кожихової Г.В.
за участю секретаря судового засідання – Собченко В.С,,
представника позивача – ОСОБА_1 ,
розглянув у м. Харкові в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою  ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору – приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гаврилюк Наталія Володимирівна про розірвання спадкового договору

ВСТАНОВИВ:
Стислий зміст позовних вимог та їх обґрунтування
29.12.2025 представник позивача ОСОБА_2 – адвокат Шмуйлова Інна Миколаївна звернулася до Слобідського районного суду міста Харкова з позовом до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору – приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гаврилюк Наталія Володимирівна, в якому просить; - розірвати спадковий договір. Укладений 19 жовтня 2016 року між ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) та ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ), посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гаврилюк Н.В. та зареєстрований в реєстрі за № 3484, - застосувати наслідки розірвання спадкового договору, а саме; припинити та зняти заборорну відчуження, накледену 19 жовтня 2016 року приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гаврилюк Н.В., зареєстровану в реєстрі у звязку із посвідченням приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гаврилюк Н.В. спадкового договору 19.10.2016 за реєстровим № 3485.
Аргументує свої вимоги тим, що між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , 19 жовтня 2016 року було укладено спадковий договір, відповідно до якого ОСОБА_3 зобов`язується виконувати передбачені договором умови та розпорядження ОСОБА_2 ,а в разі її смерті набуває право власності щодо належної ОСОБА_2 двокімнатної квартири номер АДРЕСА_1 , житловою площею 24.9 кв.м., загальною площею 43,4 кв.м.. Квартира належить позивачу на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого Сьомою Харківською державною нотаріальною конторою 20.08.2011, реєстр № 7-983, витягу про державну реєстрацію прав, виданого Комунальним підприємством «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» 11.09.2011, номер витягу 31262742, зареєстрованих в електронному реєстрі прав власності на нерухоме майно Комунальним підприємством «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» 11.09.2011, номер запису В-11178, право власності зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно Гаврилюк Н.В., приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу 19.10.2016, номер запису про право власності 16960706, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1058206963101. Відповідно до умов Спадкового договору Відчужувач у справі зобов`язалась зберігати квартиру у стані, що відповідає санітарним та технічним нормам щодо житлових приміщень; має право вимагати належного виконання від Набувача за договором його обов`язків, визначених договором. А Набувач зобов`язалася виконувати всі розпорядження Відчужувана - власника майна. Вказаним договором на Набувача за договором був покладений обов`язок виконувати такі дії: - у разі хвороби Відчужувана Набувач у справі повинен забезпечити всіма ліками, які випише лікар,а також створити умови для спеціального догляду за хворою, -надавати Відчужувану харчування та необхідний догляд, допомагати з побуті, у вигляді прибирання квартири, прання та прасування білизни, виконувати самостійно або організовувати виконання важких фізичних робіт. В разі смерті Відчужувана майна самостійно нести всі витрати на поховання. Право власності на вказану у договорі квартиру переходить до Набувача за умови надання нотаріусу оригіналів Свідоцтва про смерть Відчужувана і правовстановлюючих документів. Вище вказаний договір посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гаврилюк Н.В. та зареєстрований в реєстрі за № 3484. Однак, всупереч умовам договору, іідповідач будучі обізнаним про постійне наявне хронічне захворювання у позивача, потребу у придбанні ліків, необхідного догляду за нею та харчування у справі починаючи з 31.03.2024 не виконує своїх обов`язків визначених у договорі, тобто не виконує умови договору. Відповідно до висновку лікарсько-консультативної комісії № 2419 від 21.07.2021 КНП «Міська поліклініка № 5» Харківської міської ради позивач у справі потребує постійної сторонньої допомоги. За отриманою відповіддю на адвокатський запит від КНП «Міська поліклініка № 5» Харківської міської ради отримана така інформація: позивач - ОСОБА_2 спостерігається в КНП «МП № 5» ХМР з 2012 року з приводу; ішемічної хвороби серця, атеросклеротичного кардіосклерозу, гіпертонічної хвороби II ст. 2 ст. СН ІІА, бронхіальної астми II ст., частково контрольованої, ЛН І ст., дисциркуляторної енцефалопатії II ст. (атеросклеротичної, гіпоксичної) з вестибуло-атактичним, мне статичним синдромами. Має призначення та постійний прийом медичних препаратів. Бере участь по урядовій програмі «Доступні ліки». Відповідач у справі ухиляється та не вчиняє жодних дій щодо виконання Спадкового договору. У добровільному порядку розірвати договір відмовилась після розмови з нотаріусом у квітні 2024 року. Порушення договору з боку відповідача є істотним ,оскільки внаслідок невиконання нею умов договору, позивач значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору, а саме забезпечення її щоденних життєвих потреб. Крім того, позивачка є людиною похилого віку та хронічні захворювання ускладнюють свій перебіг, у зв`язку з чим потребує постійного прийому ліків для підтримки стану здоров`я та створення умов для догляду, але відповідач жодного разу не відвідала та не забезпечила її необхідними ліками після 31.03.2024.На даний час її вік становить 73 роки, самостійно виконувати роботи по дому вона вже не в силах, крім того вона хворіє, отримує пенсію в розмірі 3 432,35 гривень, самостійно не може сплачувати комунальні послуги, забезпечувати себе їжею, одягом та медикаментами, а тому вважає, що Спадковий договір необхідно розірвати, скасувавши заборону накладену в Спадковому договорі на зазначене вище майно, оскільки відповідач взяті на себе зобов`язання відповідно до укладеного договору не виконує.

Рух справи
Ухвалою Слобідського районного суду міста Харкова від 02.01.2026 прийнято до свого провадження дану цивільну справу, ухвалено розгляд справи проводити в порядку загального позовного провадження в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Ухвалою Слобідського районного суду міста Харкова від 24.02.2026 закрито підготовче засідання за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору – приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гаврилюк Наталія Володимирівна про розірвання спадкового договору та призначено справу до судового розгляду по суті.

Аргументи учасників справи
Відповідач процесуальним правом на подання відзиву на позов не скористався.

Участь у справі сторін та інших учасників справи
В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 – адвокат Шмуйлова І.М. підтримала вимоги позову та його обгрунтування, просила позов задовольнити. Також зазначила, що не заперечує проти розгляду справи в заочному порядку.
Відповідач у судове засідання повторно не з`явилася. Про дату, час і місце судових засідань повідомлялася своєчасно та належним чином. Поштові відправлення повернулись до суду з відміткою: «адресат відсутній за вказаною адресою», що згідно зі ст. 272 ЦПК України та усталеною практикою Верховного Суду (постанови Великої Палати Верховного Суду від 12.12.2018 у справі № 752/11896/17, Верховного Суду від 09.11.2023 у справі № 753/114/22) вважається належним повідомленням. Відповідач не використав наданого законом права на безпосередню участь у судових засіданнях та не з`явилася до суду без повідомлення причин, заяв про відкладення підготовчого засідання чи розгляд справи у її відсутності до суду не надходило.
До судового засідання третя особа, через засоби поштового зв`язку, надав до канцелярію суду заяву з проханням слухати справу у її відсутність.
Відповідно до ухвали суду від 26.05.2026, враховуючи, що в справі є достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідачка належним чином повідомлялася про місце і час судового засідання, позивач не заперечує проти розгляду справи в заочному порядку, суд розглядає справу у відсутності відповідачки та згідно з ч. 4 ст. 223 ЦПК України постановляє заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 280 ЦПК України.

Фактичні обставини, встановлені судом та зміст спірних правовідносин
ОСОБА_2 на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого Сьомою Харківською державною нотаріальною конторою від 20.08.2011 реєстр № 7-983, витягу про державну реєстрацію прав, виданого КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» 11.09.2011 № 31262742, зареєстрованих в електронному реєстрі прав власності на нерухоме майно КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації» 11.09.2011, номер запису В-11178, право власності зареєстроване в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно Гаврилюк Н.В., приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу 19.10.2016, номер запису про право власності 16960706, реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1058206963101.
Між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 19 жовтня 2016 року було укладено спадковий договір, відповідно до якого ОСОБА_3 (далі - Набувач та Відповідач) зобов`язується виконувати передбачені договором умови та розпорядження ОСОБА_2 (далі - Позивач та Відчужувач), а в разі її смерті набуває право власності щодо належної ОСОБА_2 двокімнатної квартири номер АДРЕСА_1 , житловою площею 24.9 кв.м., загальною площею 43,4 кв.м..
Вказаний договір посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гаврилюк Н.В. та зареєстрований в реєстрі за № 3484.
Відповідно до умов Спадкового договору Відчужувач у справі зобов`язалась - зберігати квартиру у стані, що відповідає санітарним та технічним нормам щодо житлових приміщень; - має право вимагати належного виконання від Набувача за договором його обов`язків, визначених договором. А Набувач зобов`язалася виконувати всі розпорядження Відчужувача - власника майна. Вказаним договором на Набувача за договором був покладений обов`язок виконувати такі дії: - у разі хвороби Відчужувача Набувач у справі повинен забезпечити всіма ліками, які випише лікар, а також створити умови для спеціального догляду за хворою; - надавати Відчужувачу харчування та необхідний догляд, допомагати з побуті, у вигляді прибирання квартири, прання та прасування білизни, виконувати самостійно або організовувати виконання важких фізичних робіт; - в разі смерті Відчужувача майна самостійно нести всі витрати на поховання.
Право власності на вказану у договорі квартиру переходить до Набувача за умови надання нотаріусу оригіналів Свідоцтва про смерть Відчужувача і правовстановлюючих документів (а.с. 13-16).
У зв`язку з посвідченням спадкового договору, приватним нотаріусом ХМНО Гаврилюк Н.В. накладено заборону відчуження зазначеного у договорі майна, а саме: квартири АДРЕСА_1 , яка належить позивачу ОСОБА_2 , до виконання/припинення/розірвання Спадкового договору. Заборона зареєстрована в реєстрі за № 3485.
Відповідно до висновку лікарсько-консультативної комісії № 2419 від 21.07.2021 КНП «Міська поліклініка № 5» Харківської міської ради Позивач у справі потребує постійної сторонньої допомоги (а.с. 24). 
За отриманою відповіддю на адвокатський запит від КНП «Міська поліклініка № 5» Харківської міської ради отримана така інформація: позивач - ОСОБА_2 спостерігається в КНП «МП № 5» ХМР з 2012 року з приводу; ішемічної хвороби серця, атеросклеротичного кардіосклерозу, гіпертонічної хвороби II ст. 2 ст. СН ІІА, бронхіальної астми II ст., частково контрольованої, ЛН І ст., дисциркуляторної енцефалопатії II ст. (атеросклеротичної, гіпоксичної) з вестибуло-атактичним, мне статичним синдромами. Має призначення та постійний прийом медичних препаратів. Бере участь по урядовій програмі «Доступні ліки». (а.с. 25-31).
На даний час вік позивача становить 73 роки (а.с. 9), самостійно виконувати роботи по дому вона вже не в силах, крім того вона хворіє, отримує пенсію в розмірі 3 432,35 гривень (а.с. 11-12), самостійно не може сплачувати комунальні послуги, забезпечувати себе їжею, одягом та медикаментами. У добровільному порядку розірвати договір відповідач ОСОБА_3 відмовилась, після розмови з нотаріусом у квітні 2024 року.
Вказані факти, підтверджуються показами свідків, які допитані у судовому засіданні, а саме ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ) та ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ) та оригіналами чеків на придбання ліків/продуктів харчування.
Звертаючись до суду з позовом про розірвання спадкового договору позивач посилається на те, що відповідач свої зобов`язання за договором не виконує з 31.03.2024. Позивач та її представник вважають, що є підстави для розірвання спадкового договору.

Застосовне законодавство та релевантна судова практика
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних із вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ст. 12 ЦПК України).
Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках (ст. 13 ЦПК України).
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (ст. 81 ЦПК України).
Загальними засадами цивільного законодавства є, зокрема, справедливість, добросовісність та розумність (пункт 6 частини першої статті 3 Цивільного кодексу України). Тлумачення як статті 3 ЦК України загалом, так і пункту 6 статті 3 ЦК України, свідчить, що загальні засади (принципи) цивільного права мають фундаментальний характер й інші джерела правового регулювання, в першу чергу, акти цивільного законодавства, мають відповідати змісту загальних засад. Це, зокрема, проявляється в тому, що загальні засади (принципи) є по своїй суті нормами прямої дії. Дії учасників цивільних правовідносин мають бути добросовісними. Тобто відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Сторони повинні діяти правомірно, зокрема, поводитися добросовісно, розумно враховувати інтереси одна одної, утримуватися від недобросовісних дій чи бездіяльності. Розумність характерна та властива як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів. Результат тлумачення приватно-правових норм, тобто діяльності зі з`ясування їхнього змісту (сенсу), має бути розумним (постанова Великої Палати Верховного Суду від 08.02.2022 у справі № 209/3085/20, постанови Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду від 05.09.2022 у справі № 385/321/20, від 18.04.2022 у справі № 520/1185/16-ц, постанови Верховного Суду від 15.05.2019 у справі № 661/2532/17, від 11.08.2021 у справі № 723/826/19, від 13.08.2021 року в справі № 638/20102/16, від 16.06.2021 у справі № 554/4741/19).
Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів (ч. 1 ст. 4 ЦПК).
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (ч.ч. 1, 2 ст. 5 ЦПК).
Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства (ст. 15 ЦК).
Згідно з ст. 1302 ЦК України за спадковим договором одна сторона (набувач) зобов`язується виконувати розпорядження другої сторони (відчужувача) і в разі його смерті набуває право власності на майно відчужувача.
Відповідно до ч. 1 ст. 1308 ЦК України спадковий договір може бути розірвано судом на вимогу відчужувача у разі невиконання набувачем його розпоряджень.
Частиною другою статті 651 ЦК України визначено, що договір може бути розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.
Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (постанова Великої Палати Верховного Суду від 11.10.2023 у справі № 756/8056/19).
У відповідності до ст. 1302 ЦК України, за спадковим договором одна сторона (набувач) зобов`язується виконувати розпорядження другої сторони (відчужувача) і в разі його смерті набуває право власності на майно відчужувача.
На підставі ст. 1303 ЦК України відчужувачем у спадковому договорі може бути подружжя, один із подружжя або інша особа. Набувачем у спадковому договорі може бути фізична або юридична особа.
Статтею 1304 ЦК України передбачено, що спадковий договір укладається у письмовій формі і підлягає нотаріальному посвідченню, а також державній реєстрації у Спадковому реєстрі в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України.
Згідно приписів ст.. 1305 ЦК України, набувач у спадковому договорі може бути зобов`язаний вчинити певну дію майнового або немайнового характеру до відкриття спадщини або після її відкриття.
У відповідності до ст. 1307 ЦК України на майно, визначене у спадковому договорі, нотаріус, який посвідчив цей договір, накладає заборону відчуження. Заповіт, який відчужувач склав щодо майна, вказаного у спадковому договорі, є нікчемним. Відчужувач має право призначити особу, яка буде здійснювати контроль за виконанням спадкового договору після його смерті. У разі відсутності такої особи контроль за виконанням спадкового договору здійснює нотаріус за місцем відкриття спадщини.
Статтею 1308 ЦК України визначено, що спадковий договір може бути розірвано судом на вимогу відчужувача у разі невиконання набувачем його розпоряджень. Спадковий договір може бути розірвано судом на вимогу набувача у разі неможливості виконання ним розпоряджень відчужувача.
Згідно з умовами Спадкового договору, відповідач зобов`язалася виконувати особисті немайнові розпорядження позивачів, а саме: купувати продукти харчування та необхідні ліки для позивача та за її вимогою, також забезпечувати порядок в квартирі.
Вказані обов`язки відповідачем не виконуються протягом тривалого часу, що підтверджується наданими в судовому засіданні показаннями свідків.
Так, допитана в судовому засіданні як свідок ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , повідомила суду, що є сусідкою позичка, знає її давно, ще з 2010 року Вказала, що ОСОБА_2 є дуже хворобливою людиною, потребує постійної допомоги, не може самостійно себе забезпечувати. Раніше ОСОБА_3 проживала в одному під`їзді з ОСОБА_2 в орендованій квартирі, допомогала їй як сусідка, а потім вони уклали спадковий договір. Відповідачки здійснювала догляд за позивачкою, готувала, прибирала, вони мали дружні стосунки. Ще до початку війни ОСОБА_3 переїхала до іншого будинку в їхньому районі, оскільки оренду квартири було припинено за вимогою орендодавця. Після початку війни вона стала свідком розмови між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , в ході якої позивачка плакала, оскільки ОСОБА_3 повідомила їй, що виїжджає за кордон. Останній раз вона бачила як ОСОБА_3 приходила до позивачки в квітні 2024 року. Після цього остання перестала допомогати позивачці. Зі слів спільних знайомих ОСОБА_2 дізналася, що ОСОБА_3 не поїхала за кордон і далі продовжує мешкати в місті Харкові.
Допитана в судовому засіданні як свідок ОСОБА_5 повідомила суду, що є сусідкою ОСОБА_2 , остання має поганий стан здоров`я, не може самостійно себе обслуговувати, їй допомагають купляти ліки та продукти сусіди в під`їзді, в тому числі і свідок. Раніше відповідач допомогала ОСОБА_6 , готувала їй їжу, купляла продукти, але після 2024 року припинила допомогу останній. Позивачка зверталася з проханням розірвати договір, але ОСОБА_3 повідомила, що погодиться на розірвання договору тільки після того, як ОСОБА_2 поверне їй кошти, які вона на неї витратила. Вкаазане стало відомо свідку після спілкування з ОСОБА_2 , оскільки остання зверталася до неї із проханням позичити кошти. Останній раз свідок бачила як відповідач проходила до позивачки - квітень 2024 року. Потім влітку 2024 року свідок зустріла в супермаркеті ОСОБА_3 , яка їй повідомила, що планувала поїхати за кордон, але плани змвнилися, повідомила, що більше не бажає займатися доглядом за ОСОБА_2 . 
Відповідачем не спростовані доводи позовної заяви, надані позивачем докази,показання свідків. За таких обставин, оцінюючи зібрані у справі докази в їх сукупності та взаємозв`язку і розглядаючи справу на підставі стандарту більшої переконливості, суд дійшов висновку щодо доведеності факту невиконання відповідачем розпоряджень позивача та умов спадкового договору.
Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що ОСОБА_3 систематично не виконувала умови спадкового договору, у зв`язку з чим, позовні вимоги про розірвання спадкового договору є обґрунтованими та спадковий договір підлягає розірванню.
Згідно з п. 5 глави 15 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 за № 296/5 зняття заборони відчуження нерухомого або рухомого майна проводиться шляхом вчинення посвідчувального напису на документі, що є підставою для її зняття.
Враховуючи наведене, питання щодо зняття заборони на відчуження квартири, що накладена на підставі спадкового договору віднесено до компетенції нотаріуса, тому позовні вимоги у цій частині задоволенню не підлягають.

Судові витрати
Відповідно до ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Враховуючи те, що у відповідності до приписів Закону України «Про судовий збір» ОСОБА_2 була звільнена від сплати судового збору за подання зазначеного позову до суду, враховуючи задоволення судом позовних вимог в частині основної вимоги, з відповідача на користь держави належить стягнути судовий збір у розмірі 1211,20 грн.
Керуючись ст. 2, 4, 12, 13, 49, 141, 223, 263 - 265, 353 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:
Позов  ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору – приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Гаврилюк Наталія Володимирівна про розірвання спадкового договору- задовольнити частково.
Розірвати спадковий договір, укладений 19 жовтня 2016 року між ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) та ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ), посвідчений приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Гаврилюк Н.В. та зареєстрований в реєстрі за № 3484.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Стягнути з  ОСОБА_3 на користь держави судові витрати, що складаються з витрат по сплаті судового збору в розмірі 1211 грн (одна тисяча двісті одинадцять) 20 (двадцять) коп.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем та третіми особами у встановленому порядку до Харківського апеляційного суду протягом 30 днів з дня його складення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Відповідно ч. 3 ст. 354 ЦПК України строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його складення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд, якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення виготовлено 05.06.2026.

Суддя         Г.В.Кожихова