Справа № 306/430/26
Провадження № 3/306/135/26

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 травня 2026 року м.Свалява 

Суддя Свалявського районного суду Закарпатської області Жиганська Н. М.
за участі особи, щодо якої складено протокол ОСОБА_1 
потерпілої ОСОБА_2 
адвокатів Бухтоярової О.В. 
Дяків О.В.
розглянувши у судовому засіданні в залі суду №1 м.Свалява справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, працюючого водієм у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

В С Т А Н О В И В :
Згідно протоколу про адміністративне правопорушення ВАД №770508 від 28.02.2026 року громадянин ОСОБА_1 09 лютого 2026 року близько 19:35 години, знаходячись в м.Свалява по вул.Сонячній, біля будинку 24, навмисно намагався пошкодити дерев"яною палицею камеру відеоспостереження, яка належить громадянці ОСОБА_2 , на її зауваження не реагував, поводився зухвало, внаслідок чого порушив громадський порядок і спокій громадян.
Зазначені дії ОСОБА_1 дільничим офіцером поліції СП ВП №1 Мукачівського РУП ГУНП в Закарпатській області ст.лейтенантом поліції Сможаник І.І. кваліфіковано за ст.173 КУпАП.
В судовому засіданні ОСОБА_1 винуватим себе у вчиненні правопорушення не визнав та пояснив, що не мав наміру порушувати громадський порядок та спокій громадян. Поскільки відеокамера Фізер Л. направлена на його дворогосподарство, і ОСОБА_3 , неодноразово викладає в інтеренет відео з камер спостереження, хотів обернути камеру в інший бік.
Адвокат Бухтоярова О.В. у судовому засіданні зазначила, що складений протокол не відповідає вимогам Закону щодо порядку його складання, а в діях ОСОБА_4 відсудній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Просить провадження у даній справі закрити за відсутності події та складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 .
Потерпіла ОСОБА_3 в судовому засіданні посинила, що між нею та ОСОБА_1 існують неприязі відносини, поскільки ОСОБА_1 та його дружина неодноразово вчиняють неправомірні дії щодо неї та членів родини. 09.02.2026 року ОСОБА_5 за допомогою дерев`яної палиці пошкодив камеру відеоспостереження на її подвір`ї. Просить прийняти рішення про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності.
Представник потерпілої адвокат Дяків О.В. у судовому засіданні зазначила, що вважає, що в діях ОСОБА_1 по пошкодженню відеокамери є всі ознаки правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Зокрема, це вчинення неправомірних дій в громадському місці, що поєднано з пошкодженням майна потерпілої.
Свідок ОСОБА_6 в судовому засіданні пояснила, що між їх сім`єю та сім`єю ОСОБА_3 існують неприязні стосунки, в тому числі з приводу того, що встановлена ОСОБА_7 камера відеоспостереження направлена на подвір`я ОСОБА_8 . Поскільки неодноразові звернення не надали бажаного результату, то її чоловік 09.02.2016 року хотів обернути камеру в інший бік.

Заслухавши пояснення ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 , думку адвокатів Бухтоярової О.В., Дяків О.В., дослідивши матеріали справи, відеозапис події вважаю, необхідним провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити з таких підстав.
Так, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд, відповідно до вимог ст. 245, 280 КУпАП, повинен з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші факти, що мають значення для правильного вирішення справи.
Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ВАД №770508 від 28.02.2026 року громадянин ОСОБА_1 09 лютого 2026 року близько 19:35 години, знаходячись в м.Свалява по вул.Сонячній, біля будинку 24, навмисно намагався пошкодити дерев"яною палицею камеру відеоспостереження, яка належить громадянці ОСОБА_2 , на її зауваження не реагував, поводився зухвало, внаслідок чого порушив громадський порядок і спокій громадян.
Як зазначив Закарпатський апеляційний суд у постанові від 04.03.2024 року у справі №306/1691/23: "Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає вчинення особою дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок.
Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.
Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до порушення громадського порядку і спокою громадян.
Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну чи кримінальну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху, справи приватного обвинувачення, домашнє насильство тощо).
Також з диспозиції зазначеної норми закону вбачається, що одним з елементів об`єктивної сторони є місце вчинення правопорушення громадські місця, тобто місця скупчення громадян, проведення громадських заходів тощо.
Тобто, громадське місце є обов`язковою ознакою, яка підлягає доказуванню під час розгляду справи про адміністративні правопорушення. Громадським місцем визначається вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.
Об`єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини саме у сфері громадського порядку, а для кваліфікації дій особи за цією статтею встановлення хуліганського мотиву є обов`язковим.
Об`єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною нормою, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян
До поняття «інші подібні дії» слід віднести такі прояви дрібного хуліганства, як: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, покликаних слідкувати за порядком; співання нецензурних пісень, розповідання вульгарних анекдотів групам людей; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; публічне справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільне без потреби зупинення комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявом неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах; зривання афіш, плакатів, газет, оголошень зі стендів; умисна (з бешкетництва) швидка їзда на автомобілях та мотоциклах по калюжах поблизу тротуарів, зупинок, інших місць скупчення людей тощо.
Суб`єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.
Хуліганство, як правопорушення, виключається за наявності таких умов: конфлікт має місце між знайомими, на ґрунті особистих неприязних відносин, тобто без мотивів явної неповаги до суспільства. У такому випадку дії сторін у конфлікті визнаються правопорушенням в залежності від шкоди, яка спричинена фактично та від передбачення кримінальної чи адміністративної відповідальності за спричинення такої шкоди.
Відповідно до абз. 2 п. 15 постанови Великої Палати Верховного суду від 03.07.2019 за відсутності відповідного мотиву, коли застосування насильства зумовлене неприязними стосунками з потерпілим і прагненням завдати шкоди конкретній особі з особистих спонукань, сам собою факт вчинення протиправних дій у громадському місці в присутності сторонніх осіб не дає достатніх підстав для кваліфікації їх як хуліганства (справа № 288/1158/16-к).
Отже для кваліфікації дій особи, необхідно співставити фактичні обставини події, тобто відповідність конкретного діяння, а також наявні докази із ознаками того чи іншого складу правопорушення, передбаченого у диспозиції статті КУпАП.
Згідно вимог ст. 256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення, окрім іншого, повинно бути зазначено, зокрема: суть адміністративного правопорушення, тобто яка протиправна, винна дія (бездіяльність), що посягає на громадський порядок і за, що законом передбачена адміністративна відповідальність, ставиться у вину особі; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; інші відомості, необхідні для вирішення справи."
Протокол про адміністративне правопорушення сам по собі без підтвердження іншими належними та допустимими доказами не є безумовним та беззаперечним доказом на доведення вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, являє собою лише початковий правовий висновок щодо дій певної особи."
На підставі досліджених у судовому засіданні доказів, суддя дійшов переконання про наявність в діях ОСОБА_1 ознак протиправності, поскільки його дії щодо приватної власності іншої особи не мають законного підгрунтя, а отже є самоправними (не встановленими нормами права або рішенням суду).
Натомість, вказані дії не містять ознак хуліганства і не можуть кваліфікуватися за ст. 173 КУпАП.
Положення статті 62 Конституції України встановлюють, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Згідно роз`яснень, які містяться в ч.2 п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 01.11.1996 року за №9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», визнання особи винуватою, може мати місце лише за умови доведеності її вини.
Згідно п.1 ст.247 КУпАП України - провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю при відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
Відповідно до п.3 ст.284 КУпАП - по справі про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) виносить постанову про закриття справи у випадку відсутності складу адміністративного правопорушення.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 9, 247, 284 КУпАП, суддя 

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП - за відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Копію постанови для відому направити у відділення поліції №1 Мукачівського РУП Головного управління Національної поліції у Закаратській області.
Постанова може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову, протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Свалявського
районного суду Закарпатської області Н. М. Жиганська