Єдиний унікальний номер 205/18378/25

Єдиний унікальний номер 205/18378/25
 
Провадження № 2/205/1890/26
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 травня 2026 року м. Дніпро

Новокодацький районний суд міста Дніпра у складі: 
головуючого судді Приходченко О.С.
при секретарі Король Т.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Новокодацької районної у місті Дніпрі ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, –

ВСТАНОВИВ:

03 грудня 2025 року ОСОБА_1 звернувся через систему «Електронний суд» до Новокодацького районного суду міста Дніпра позов до відповідача Новокодацької районної у місті Дніпрі ради про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, який зареєстрований судом 05 грудня 2025 року.
Ухвалою судді Новокодацького районного суду міста Дніпра від 10 грудня 2025 року позовну заяву було залишено без руху та запропоновано позивачеві усунути недоліки з дотриманням вимог п. 4 ч. 3 ст. 175, абз. 2 ч. 1 ст. 177 ЦПК України, з метою усунення яких представник позивача 18 грудня 2025 року через систему «Електронний суд» направив виправлену позовну заяву, яку зареєстровано судом 19 грудня 2025 року.
Ухвалою судді Новокодацького районного суду міста Дніпра від 24 грудня 2025 року заяву було прийнято до розгляду суду та відкрито провадження за правилами загального позовного провадження.
Ухвалою судді Новокодацького районного суду міста Дніпра від 09 лютого 2026 року клопотання ОСОБА_1 про витребування доказів було задоволено.
Ухвалою Новокодацького районного суду міста Дніпра від 20 квітня 2026 року підготовче провадження було закрито і справу призначено до розгляду по суті. 
Ухвалою Новокодацького районного суду міста Дніпра від 12 травня 2026 року вирішено питання про розгляд справи в заочному порядку.
Позивач у своєму позові посилався на те, що на ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його мати, ОСОБА_2 . Після її смерті відкрилася спадщина. На час смерті вона була зареєстрована та проживала за адресою: АДРЕСА_1 . Чоловік ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , батько позивача, ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . 14 жовтня 2025 року він звернувся до Солонянської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті своєї матері, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Постановою Солонянської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області від 14 жовтня 2025 року йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини. Зазначив, що визначений шестимісячний строк для прийняття спадщини був пропущений за поважних причин, оскільки у період з 19 квітня 2022 року по 23 липня 2025 року він перебував у місцях несвободи, внаслідок російської агресії (полоні), тому не мав можливості звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Просив суд визначити йому додатковий строк у 60 днів для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Представник позивача у своїй заяві до суду позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити, справу розглядати за його відсутності та відсутності позивача, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
Відповідач Новокодацька районна у місті Дніпрі рада про дату та час судового засідання повідомлялася в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 130 ЦПК України, у судове засідання не з`явилася, відзив на позов не надала. На підставі ч. 1 ст. 280 ЦПК України суд вважає можливим розглядати справу за відсутності відповідача. Будь-які заяви чи клопотання від відповідача до суду не надходили.
Враховуючи, що учасники справи та їх представники у судове засідання не з`явилися, відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Перевіривши матеріали справи, оцінивши докази, що містяться в матеріалах справи, суд вважає позовна заява задоволенню не підлягає за наступних підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 і ОСОБА_3 (а.с. 11).
ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер (а.с. 16).
ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 померла (а.с. 17). Після її смерті відкрилася спадщина.
На момент смерті ОСОБА_2 проживала і була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , з особами, не пов`язаними з нею родинними зв`язками (а.с. 18).
14 жовтня 2025 року ОСОБА_1 звернувся до Солонянської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину після смерті матері, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 27).
Постановою Солонянської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області від 14 жовтня 2025 року ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті матері, ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , було відмовлено (а.с. 83-84).
У період з 19 квітня 2022 року по 23 липня 2025 року ОСОБА_1 перебував у місцях несвободи (полоні) внаслідок збройної агресії проти України (а.с. 86, 87).
Згідно з ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
На підставі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.
На підставі ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
На підставі ч. 1 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Абзацом 6 пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справа про спадкування» № 7 від 30 травня 2008 року встановлено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , позивач мав на протязі шести місяців звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але цього ним зроблено не було з поважної причини, оскільки у період з 19 квітня 2022 року по 23 липня 2025 року він перебував в полоні держави-агресора – РФ.
Згідно з ч. 1 ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
У статті 4 ЦПК України визначено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом України.
Застосування судом того чи іншого способу захисту має призводити до відновлення порушеного права позивача без необхідності повторного звернення до суду. Судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту. Такі висновки сформульовані в постановах Великої Палати Верховного Суду від 22 вересня 2020 року у справі № 910/3009/18 (провадження № 12-204гс19, пункт 63), від 19 січня 2021 року у справі № 916/1415/19 (провадження № 12-80гс20, пункт 6.13), від 16 лютого 2021 року у справі № 910/2861/18 (провадження № 12-140гс19, пункт 98).
Відповідно до висновків Великої Палати Верховного Суду у постанові від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц, визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи, а не на стадії відкриття провадження. Пред`явлення позову до неналежного відповідача не є підставою для відмови у відкритті провадження у справі, оскільки заміна неналежного відповідача здійснюється в порядку, визначеному ЦПК України. За результатами розгляду справи суд відмовляє в позові до неналежного відповідача та приймає рішення по суті заявлених вимог щодо належного відповідача.
У пункті 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» судам роз`яснено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством.
Так, звертаючись до суду з позовною вимогою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини позивач зазначає відповідачем Новокодацьку районну у м. Дніпрі раду, яку було реорганізовано на підставі рішення Дніпровської міської ради № 71/4 від 24 лютого 2021 року в адміністрацію Новокодацького району Дніпровської міської ради. 
Постановою Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 10 листопада 2021 року в справі № 759/19779/18 (провадження № 61-4523св21) вказано, що у справах про визнання права власності у порядку спадкування належним відповідачем є спадкоємець (спадкоємці), який прийняв спадщину, а у випадку їх відсутності, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття, належним відповідачем є відповідний орган місцевого самоврядування.
Під час підготовчого розгляду справи стороною позивача заява про заміну неналежного відповідача до суду не подавалася, позовні вимоги не уточнювалися, а самостійно в силу ст. 51 ЦПК України суд позбавлений можливості замінити первісного відповідача належним відповідачем.
Новокодацька районна у м. Дніпрі рада, правонаступником якої є адміністрація Новокодацького району Дніпровської міської ради, не може вважатися такою, що порушує права позивача, оскільки у разі відсутності інших спадкоємців після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , належним відповідачем по справі є відповідний орган місцевого самоврядування – територіальна громада в особі Дніпровської міської ради. Враховуючи зазначене, Новокодацька районна у м. Дніпрі рада, правонаступником якої є адміністрація Новокодацького району Дніпровської міської ради, не може бути належним відповідачем.
З урахуванням зазначених обставин, у задоволенні позовних вимог позивачеві слід відмовити в повному обсязі.
На підставі ч. 1 ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
У зв`язку з тим, що позивачеві у задоволенні позовних вимог було відмовлено, судовий збір у 1 876 грн. 80 коп., який ним було сплачено при поданні позову до суду, підлягає віднесенню за його рахунок.

На підставі викладеного, керуючись ч. 1 ст. 15, ч. 1 ст. 141, ст. ст. 263-265, ч. 4 ст. 268, ч. 1 ст. 280, ст. ст. 281, 282 ЦПК України, суд –
ВИРІШИВ:

ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ) у задоволенні позовних вимог до Новокодацької районної у місті Дніпрі ради (ЄДРПОУ 26508865, місцезнаходження: 49064, м. Дніпро, пр. Сергія Нігояна, буд. 77) про визначення додаткового строку на прийняття спадщини відмовити.
Судові витрати у справі віднести за рахунок позивача, ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 ).

Відповідачем може бути подано заяву про перегляд заочного рішення протягом тридцяти днів з дня його складення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд – якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення позивачем може бути оскаржено в Дніпровський апеляційний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Суддя: