ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2026 року 
м. Київ

cправа № 907/167/21 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Вронська Г.О. - головуюча., Кондратова І.Д., Студенець В.І.

за участю секретаря судового засідання Дуб С.І.,

представників учасників справи:
від позивача: не з`явився,
від відповідача: не з`явився,
від третьої особи: Ковач І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Чарівний ліхтарик"
на постанову Західного апеляційного господарського суду (Якімець Г.Г., Бойко С.М., Бонк Т.Б.)
від 03.11.2025

у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Чарівний ліхтарик"
до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Лісовець Д.Б. 
про скасування реєстраційної дії/запису від 26.11.2018 №13249980016000041 в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань державного реєстратора відділу державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Ужгородської міської ради Грісь Артема Васильовича про скасування реєстраційної дії по реєстрації нової редакції статуту ТОВ "Чарівний ліхтарик" (код ЄДРПОУ 20437779) (запис про реєстраційну дію №13241050015000041 від 07.11.2018)

ІСТОРІЯ СПРАВИ
ПРОВАДЖЕННЯ У СУДАХ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ
Короткий зміст позовних вимог
1. Товариство з обмеженою відповідальністю "Чарівний ліхтарик" (далі - Позивач, Скаржник) звернулось до Господарського суду Закарпатської області з позовом до Виконавчого комітету Ужгородської міської ради (далі - Відповідач) про скасування реєстраційної дії/запису від 26.11.2018 №13249980016000041 в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань державного реєстратора відділу державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців Ужгородської міської ради Грісь Артема Васильовича про скасування реєстраційної дії по реєстрації нової редакції статуту ТОВ "Чарівний ліхтарик" (код ЄДРПОУ 20437779) (запис про реєстраційну дію №13241050015000041 від 07.11.2018).
2. Позов обґрунтовано тим, що 26.11.2018 державним реєстратором Грісь А.В. було незаконно здійснено скасування реєстраційної дії про державну реєстрацію нової редакції Статуту Позивача (запис про реєстраційну дію №13241050015000041 від 07.11.2018, інші зміни) шляхом проведення реєстраційної дії по виправленню помилки (запис про реєстраційну дію №13249980016000041 від 26.11.2018), що, у свою чергу, призвело до втрати чинності нової редакції Статуту. На думку Позивача, вказані дії державного реєстратора є незаконними та підлягають скасуванню, оскільки, виходячи зі змісту ст.32 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань" державний реєстратор не наділений правом змінювати зміст рішень про проведення державної реєстрації юридичної особи під час виправлення помилок, допущених у відомостях Єдиного державного реєстру, оскільки в такому випадку останній лише виправляє описку, друкарську, граматичну, арифметичну помилку, допущену ним під час проведення реєстраційних дій, натомість, в порушення вимог вказаної норми державним реєстратором Грісь А.В. було виконано операцію щодо виправлення помилки, внаслідок чого скасовано реєстраційну дію щодо державної реєстрації нової редакції Статуту Позивача. 
Короткий зміст рішень судів попередніх інстанцій
3. Господарський суд Закарпатської області рішенням від 14.05.2025 у справі № 907/167/21 у задоволенні позову відмовив.
4. Рішення суду першої інстанції, зокрема, мотивоване таким:
- Позивачем заявлено позовні вимоги до суб`єкта реєстраційної діяльності, який не є учасником правовідносин, пов`язаних зі створенням та управлінням юридичною особою, стосовно якої до ЄДР вносився спірний реєстраційний запис; відсутня і процесуальна заінтересованість реєстратора в предметі спору та реалізації судового рішення;
- при вирішенні цього спору, як приватного-правового, про скасування реєстраційної дії/запису у реєстрі належним відповідачем є особа, на права та інтереси якої може вплинути вирішення відповідного спору, а саме: особа, щодо якої були прийнятті відповідні рішення про здійснення реєстраційних дій/внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань реєстраційних записів, відтак, державний реєстратор незалежно від доводів та підстав позову не може бути належним відповідачем у цьому спорі, так як з ним у Позивача відсутній спір про право.
5. Західний апеляційний господарський суд постановою від 03.11.2025 апеляційну скаргу Позивача залишив без задоволення. Рішення Господарського суду Закарпатської області від 14.05.2025 у справі №907/167/21 скасував. Провадження у справі № 907/167/21 закрив. Матеріали справи №907/167/21 повернув до Господарського суду Закарпатської області.
6. Постанова суду апеляційної інстанції, зокрема, мотивована таким:
- предмет спору у цій справі не поглинається спором про право цивільне, відтак, такий спір не є господарським спором та не підлягає розгляду господарським судом;
- при вирішенні цього спору належним відповідачем є особа, на права та інтереси якої може вплинути вирішення відповідного спору, а саме: особа, щодо якої були прийняті відповідні рішення про здійснення реєстраційних дій/внесення до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань реєстраційних записів, водночас, такою особою є саме Позивач, відповідно останній не може бути відповідачем у цій справі; спір у цій справі є адміністративним спором та належить до юрисдикції адміністративного суду; у спірному випадку відсутній спір про право.
Короткий зміст вимог касаційної скарги. Узагальнені доводи особи, яка подала касаційну скаргу, та стислий виклад позиції інших учасників справи
7. Позивач (Скаржник), за допомогою підсистеми "Електронний суд", звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Західного апеляційного господарського суду від 03.11.2025, в якій просить скасувати постанову Західного апеляційного господарського суду від 03.11.2025 у справі №907/167/21 та направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.
8. На виконання вимог пункту 5 частини другої статті 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) Скаржник зазначив, що звернувся з підстав неправильного застосування судом норм матеріального права, оскільки судом апеляційної інстанції не враховані висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені в постановах від 04.09.2018 у справі №904/5857/17, від 20.09.2018 у справі № 813/6286/15, від 06.02.2019 у справі № 462/2646/17, від 20.08.2019 у справі №805/2556/15-а, від 18.09.2019 у справі №826/14632/17, 17.06.2020 у справі №826/10249/18 та у постановах Верховного Суду від 11.10.2021 у справі №910/5971/20, від 04.03.2025 у справі №910/5996/24 щодо застосування пункту 2 частини 1 статті 25 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань".
9. 17 березня 2026 року, в межах встановленого Верховним Судом строку, Відповідач подав відзив на касаційну скаргу, в якому просить скасувати постанову Західного апеляційного господарського суду від 03.11.2025 у справі №907/167/21 та залишити в силі рішення Господарського суду Закарпатської області від 14.05.2025 про відмову в задоволенні позову.
10. 29 березня 2026 року третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача ОСОБА_1 подані письмові пояснення, у яких просить скасувати постанову Західного апеляційного господарського суду від 03.11.2025 у справі №907/167/21 та залишити в силі рішення Господарського суду Закарпатської області від 14.05.2025 про відмову в задоволенні позову.
Стислий виклад обставин справи, встановлених судами першої та апеляційної інстанцій
11. 30.10.2018 відбулися загальні збори учасників Позивача із наступним порядком денним:
1) Про обрання голови та секретаря загальних зборів учасників Товариства.
2) Про затвердження нової редакції Статуту Товариства.
3) Про уповноваження на реєстрацію прийнятих рішень Товариства.
12. Порядок проведення загальних зборів учасників позивача та прийняті ними рішення оформлено протоколом загальних зборів учасників Позивача №30/10/18 від 30.10.2018, з якого, зокрема, вбачається, що в роботі загальних зборів брали участь наступні учасники позивача: ОСОБА_2 , що володіє часткою 25,77% статутного капіталу Товариства, ОСОБА_3 , що володіє часткою 24,90% статутного капіталу Товариства, та ОСОБА_4 , що володіє часткою 24,43% статутного капіталу Товариства.
13. Загальними зборами учасників Позивача, які відбулись 30.10.2018, розглянуто та прийнято рішення з усіх питань порядку денного, а саме:
1) головою загальних зборів Товариства обрано ОСОБА_4 , а секретарем загальних зборів - ОСОБА_3 , яких водночас уповноважено підписати протокол загальних зборів учасників Товариства;
2) затверджено нову редакцію Статуту Позивача та уповноважено на її підписання голову та секретаря загальних зборів Позивача - ОСОБА_4 і ОСОБА_3 відповідно;
3) уповноважено директора Товариства - ОСОБА_2 - на подання всіх необхідних документів у відповідні органи для проведення державної реєстрації нової редакції Статуту Позивача.
14. Із протоколу загальних зборів учасників Позивача від 30.10.2018, рішення з усіх питань порядку денного прийняті одноголосно.
15. Нова редакція Статуту Позивача, затверджена протоколом загальних зборів його учасників №30/10/18 від 30.10.2018, була підписана головою та секретарем загальних зборів Позивача - Решетар Т.С. і ОСОБА_3 відповідно.
16. Відповідно до витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо юридичної особи з кодом 20437779 вбачається, що 07 листопада 2018 року державним реєстратором відділу державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Виконавчого комітету Ужгородської міської ради Грісь Артемом Васильовичем було проведено державну реєстрацію змін до установчих документів Позивача (запис про реєстраційну дію №13241050015000041, інші зміни) і, тим самим, фактично зареєстровано нову редакцію Статуту Позивача, затверджену протоколом загальних зборів його учасників №30/10/18 від 30.10.2018.
17. В подальшому, 26 листопада 2018 року державним реєстратором відділу державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців Виконавчого комітету Ужгородської міської ради Грісь Артемом Васильовичем було внесено до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань запис про скасування реєстраційної дії (для виправлення помилок) №13249980016000041, на підставі якого, за твердженням Позивача, безпідставно й незаконно скасовано державну реєстрацію нової редакції Статуту Позивача.
18. Вважаючи відповідні дії державного реєстратора протиправними з підстав їх вчинення за відсутності відповідної згоди чи волевиявлення Позивача, а також із порушенням приписів Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань", Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив скасувати в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців України та громадських формувань реєстраційну дію/запис №13249980016000041 від 26.11.2018, вчинену державним реєстратором відділу державної реєстрації юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців Ужгородської міської ради Грісь Артемом Васильовичем, про скасування реєстраційної дії щодо реєстрації нової редакції Статуту Позивача (запис про реєстраційну дію №13241050015000041 від 07.11.2018).
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Оцінка аргументів учасників справи і висновків судів першої та апеляційної інстанцій
19. Верховний Суд заслухав суддю-доповідача, пояснення третьої особи, перевірив у межах доводів та вимог касаційної скарги, що стали підставою для відкриття касаційного провадження, з урахуванням викладеного у відзиві, правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права, виходячи зі встановлених фактичних обставин справи, та дійшов таких висновків.
20. Предметом касаційного перегляду є постанова суду апеляційної інстанції, якою останній скасував рішення суду першої інстанції про відмову в задоволенні позову та закрив провадження у справі на підставі пункту 1 частини першої статті 231 ГПК (спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства), так як вважав, що спір у цій справі належать до адміністративної юрисдикції та має вирішуватися за правилами Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).
21. Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 (далі за текстом - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
22. Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини (далі за текстом - ЄСПЛ) суд, "встановлений законом", має бути утворений безпосередньо на підставі закону, діяти в законному складі в межах своєї предметної, функціональної та територіальної юрисдикції.
23. Правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи (частини перша, третя статті 124 конституції України).
24. Частина перша статті 125 Конституції України визначає, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.
25. За змістом частини першої статті 18 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" суди спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.
26. Судова юрисдикція - це інститут права, покликаний розмежувати між собою компетенцію як різних ланок судової системи, так і різних видів судочинства - цивільного, кримінального, господарського та адміністративного.
27. Критеріями розмежування судової юрисдикції, тобто передбаченими законом умовами, за яких певна справа підлягає розгляду за правилами того чи іншого виду судочинства, є суб`єктний склад правовідносин, предмет спору та характер спірних матеріальних правовідносин. Крім того, таким критерієм може бути пряма вказівка в законі на вид судочинства, в якому розглядається визначена категорія справ. Такі висновки викладені у постановах Великої Палати Верховного Суду від 12.01.2021 у справі №127/21764/17, від 23.03.2021 у справі №367/4695/20, від 02.08.2023 у справі №925/1741/21.
28. Предметна юрисдикція - це розмежування компетенції цивільних, кримінальних, господарських та адміністративних судів. Кожен суд має право розглядати і вирішувати тільки ті справи (спори), які віднесені до їх відання законодавчими актами, тобто діяти в межах встановленої компетенції.
29. Предметна та суб`єктна юрисдикція господарських судів, тобто сукупність повноважень господарських судів щодо розгляду справ, віднесених до їх компетенції, визначена статтею 20 ГПК, пункт 3 частини першої якої передбачає, що господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають у зв`язку із здійсненням господарської діяльності (крім справ, передбачених частиною другою цієї статті), та інші справи у визначених законом випадках, зокрема, справи у спорах, що виникають з корпоративних відносин, в тому числі у спорах між учасниками (засновниками, акціонерами, членами) юридичної особи або між юридичною особою та її учасником (засновником, акціонером, членом), у тому числі учасником, який вибув, пов`язані зі створенням, діяльністю, управлінням або припиненням діяльності такої юридичної особи, крім трудових спорів.
29. Зміст цієї норми свідчить, що перелік спорів, що виникають із корпоративних відносин і належать до юрисдикції господарських судів, охоплює, зокрема, спори, пов`язані з управлінням юридичною особою. Аналогічний висновок викладений у постанові Верховного Суду від 25.02.2026 у справі № 914/2185/24.
30. При цьому Суд враховує, що при визначенні предметної юрисдикції справ судам необхідно виходити із суті права та/або інтересу, за захистом якого звернулася особа, заявлених вимог, характеру спірних правовідносин, змісту та юридичної природи обставин у справі.
31. Так, за наслідком касаційного перегляду судових рішень, ухвалених у справах № 462/2646/17, № 904/5857/17 із процесуальних питань (щодо підвідомчості спорів з оскарження дій державного реєстратора), Велика Палата Верховного Суду прийняла постанови відповідно від 06.02.2019, від 04.09.2018, в яких виклала правові висновки щодо юрисдикційності спорів у цих справах господарським судам, зважаючи на те, що позивачі звернулися до суду за захистом корпоративних та/або майнових прав. Розгляду цих спорів судами по суті не було, належність відповідачів судами не досліджувалася.
32. У справах № 462/2646/17, № 904/5857/17 реєстраційні дії були оспорені з підстав недотримання суб`єктами державної реєстрації встановленого законом порядку їх проведення (у справі № 462/2646/17 - державну реєстрацію створення ОСББ здійснено на підставі заяви, прийнятої реєстраційним органом від неуповноваженої особи, з неповними і такими, що суперечать вимогам щодо державної реєстрації юридичної особи, даними; у справі № 904/5857/17 - вимога про визнання неправомірними дій державного реєстратора та скасування записів про проведення реєстраційних дій зумовлена наявністю корпоративного спору щодо достовірності відомостей, внесених у ЄДР державним реєстратором, дії якого оскаржено учасником товариства). Разом з тим у зазначених справах Велика Палата Верховного Суду не висловлювала правової позиції щодо того, хто може бути належним відповідачем у цих справах, прийнявши рішення про передачу справи для розгляду по суті до суду за юрисдикцією. Рішення про належність відповідача у справі приймається за наслідком розгляду спору по суті, чого у зазначених справах не відбувалося.
33. У справі № 826/14632/17, на яку посилається Скаржник, предметом позову було визнання дій протиправними та скасування реєстраційних дій. В обґрунтування позовних вимог позивач посилався на те, що оскаржувані реєстраційні дії вчинені протиправно та всупереч вимог статей 4 - 6, 9, 14 - 15, 17, 25 та 28 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", не зважаючи на встановлену судом заборону щодо вчинення реєстраційних дій. Верховним Судом у вказаній справі зазначено про те, що позивачка оскаржила до адміністративного суду дії суб`єкта владних повноважень - державного реєстратора, пов`язані з реєстрацією змін до установчих документів ТОВ "Творча майстерня "Вісак" і ТОВ "Вісак", внесенням відомостей щодо зміни складу їх засновників та керівника, посилаючись при цьому на недотримання цим суб`єктом встановленого законом порядку проведення такої реєстрації. Верховний Суд у вказаній справі зазначив про те, що звернення позивачки до суду із цим позовом зумовлене необхідністю захисту її корпоративних та майнових прав, а не прав у сфері публічно-правових відносин, що виключає розгляд цієї справи в порядку адміністративного судочинства.
34. Велика Палата Верховного Суду, визначаючи юрисдикцію спору про скасування (відміну) державної реєстрації припинення юридичної особи, у постанові від 17.06.2020 у справі №826/10249/18 зазначила, що подібні спори є найбільш наближеними до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи (пункт 3 частини першої статті 20 ГПК України), а тому повинні розглядатися за правилами господарського судочинства незалежно від суб`єктного складу за місцезнаходженням юридичної особи (частина шоста статті 30 ГПК України).
35. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.09.2018 у справі №813/6286/15 зазначено, що спір про відміну державної реєстрації припинення юридичної особи є спором про наявність або відсутність цивільної правоздатності та господарської компетенції (можливості мати господарські права та обов`язки). Цей спір не є спором у сфері публічно-правових відносин, навіть якщо виник у зв`язку з протиправним внесенням до ЄДР суб`єктом владних повноважень запису про припинення юридичної особи; не є спором, що виникає із цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин; не є спором, що виникає у зв`язку зі здійсненням господарської діяльності, а є спором про абстрактну можливість брати участь у конкретних правовідносинах. При цьому процесуальне законодавство не визначає юрисдикційну належність такого спору. Тому подібні спори є найбільш наближеними до спорів, пов`язаних з діяльністю або припиненням діяльності юридичної особи, тому повинні розглядатись за правилами господарського судочинства.
36. У постанові Великої Палати Верховного Суду від 20.08.2019 у справі № 805/2556/15-а вказано, що позивач оскаржував до адміністративного суду дії суб`єктів владних повноважень - державних реєстраторів, пов`язані з реєстрацією змін до установчих документів ТОВ, зміни місцезнаходження, керівника, засновників, щодо ліквідації (припинення) юридичної особи, місцезнаходженням якої є територія проведення антитерористичної операції, посилаючись при цьому на недотримання цими суб`єктами встановленого законом порядку проведення такої реєстрації. Верховний Суд зазначив, що звернення до суду із цим позовом зумовлене необхідністю захисту корпоративних та майнових прав позивача, а не прав у сфері публічно-правових відносин, що унеможливлює розгляд цієї справи в порядку адміністративного судочинства.
37. Суд наголошує, що звернення Позивача до суду з позовом про визнання протиправною та скасування реєстраційної дії щодо внесення змін до установчих документів (реєстрації нової редакції статуту) зумовлене необхідністю захисту його корпоративних та майнових прав, оскільки нова редакція статуту безпосередньо визначає порядок управління товариством, розподіл часток та повноваження органів управління, спір щодо її реєстрації є невід`ємною частиною корпоративного конфлікту.
38. З урахуванням наведених вище висновків Верховного Суду, Суд зазначає, що оскарження реєстраційних дій щодо затвердження та реєстрації нової редакції статуту юридичної особи не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.
39. Зазначаючи про те, що спір у цій справі належить до адміністративної юрисдикції та має вирішуватися за правилами КАС з огляду на публічно-правовий характер правовідносин у цій справі, суд апеляційної інстанції жодним чином не обґрунтував свої висновки, зокрема в аспекті процитованих ним безвідносно до суті, змісту та характеру спірних у цій справі правовідносин норм частини першої статті 2 (визначення термінів, а саме завдання адміністративного судочинства), пунктів 1-2, 7 частини першої статті 4 (адміністративна справа, публічно-правовий спір, суб`єкт владних повноважень). Суд не зазначив, у чому саме в розумінні КАС полягає публічно-правовий характер правовідносин у цій справі та які публічно-владні управлінські функції визначають Відповідача як суб`єкта публічного права (суб`єкта владних повноважень) у спірних у цій справі правовідносинах з Позивачем.
40. З огляду на наведене, Суд вважає, що в апеляційного суду були відсутні підстави для скасування рішення суду першої інстанції та закриття провадження у цій справі на підставі пункту 1 частини першої статті 231 ГПК (спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства).
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
41. Відповідно до частин першої та другої статті 300 ГПК, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
42. Згідно з приписами пункту 2 частини першої статті 308 ГПК суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.
43. Ураховуючи межі перегляду справи в суді касаційної інстанції, Суд вважає, що оскаржувану постанову суду апеляційної інстанції належить скасувати, а справу передати до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду, а саме для перегляду справи по суті заявлених позовних вимог в межах вимог та доводів апеляційної скарги, з огляду на що касаційна скарга позивача підлягає частковому задоволенню.
Судові витрати
44. Відповідно до статті 129 ГПК у зв`язку із скасуванням оскаржуваної постанови апеляційного суду та передачею справи для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції, судові витрати у справі, в тому числі понесені у зв`язку з переглядом справи в суді касаційної інстанції (витрати на оплату судового збору та правничої допомоги), підлягають розподілу за результатами вирішення спору по суті.
Керуючись статтями 300, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Суд
УХВАЛИВ:
1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Чарівний ліхтарик" задовольнити.
2. Постанову Західного апеляційного господарського суду від 03.11.2025 у справі № 907/167/21 скасувати.
3. Справу № 907/167/21 передати для продовження розгляду до Західного апеляційного господарського суду.
Постанова набирає законної сили з моменту її ухвалення, є остаточною та оскарженню не підлягає.
Головуюча Г. Вронська

Судді І. Кондратова

В. Студенець