Справа № 946/2268/25 
Провадження № 2/946/985/26 

З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 квітня 2026 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області
головуючого судді - Смокіної Г.І.,
за участю секретаря судового засідання - Вітенко А.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ізмаїлі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні квартирою,

ВСТАНОВИВ:

Короткий зміст позовних вимог

01.04.2025 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні квартирою та просить вселити її в квартиру за адресою: АДРЕСА_1 та зобов`язати ОСОБА_2 передати їй ключі від квартири АДРЕСА_2 .
Свої вимоги мотивує тим, що дочка позивачки – ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 14.03.2012 уклала шлюб із ОСОБА_2 . 18.04.2017 ОСОБА_2 та ОСОБА_3 придбали квартиру АДРЕСА_2 . ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_3 17.10.2024 Ізмаїльським міськрайонний суд Одеської області визнав за ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом після смерті доньки ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , право власності на 1/2 частку квартири АДРЕСА_2 . Після отримання спадщини ОСОБА_2 не пускає ОСОБА_1 у вищевказану квартиру, тому вона вимушена звернутись до суду за захистом порушення права власності на 1/2 частку квартири. 

Процесуальні дії суду

Ухвалою судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 29.04.2025 відкрито загальне позовне провадження у справі та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 09.02.2026 закрито підготовче судове засідання та призначено справу до розгляду.
Ухвалою Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 07.04.2026 постановлено провести розгляд справи в заочному порядку.

Аргументи учасників справи

В судове засідання позивачка не з`явилася, про час та місце підготовчого судового засідання повідомлена належним чином, згідно заяви представника від 09.02.2026 позовні вимоги підтримують, просить справу розглядати у їх відсутність, проти розгляду справи в заочному поряду не заперечують.
В судове засідання відповідач не з`явився, про час та місце підготовчого судового засідання повідомлений належним чином. 

Фактичні обставини справи, встановлені судом
Заочним рішенням Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 17.10.2024 № 946/7516/23 визнано за ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом після смерті доньки ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 право власності на 1/2 частку квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .
Право власності позивачки на частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , підтверджено витягом з Державного реєстру речових прав від 27.02.2025 № 415583247.

Позиція суду

У відповідності до вимог ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
У відповідності до ч. ч. 1, 2, ст. 131 ЦПК України, учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається учасникам справи, які не мають офіційної електронної адреси та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо учасник судового процесу за цією адресою більше не проживає або не знаходиться. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не з`явилися в судове засідання без поважних причин.
Згідно ч. 1 ст. 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Згідно ч. 4 ст. 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Відповідно до ч. 1 ст. 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Перевіривши матеріали справи, суд дійшов висновку про задоволення позову, виходячи з такого.

Мотиви, з яких виходить суд, та застосовані норми права

Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Використання власності не може завдавати шкоди правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію і природні якості землі.
Одним зі способів захисту права користування майном є припинення дії, яка це право порушує (пункт 3 частини другої статті 16 ЦК України), - усунення перешкод у здійсненні права користування майном. Підставою для подання такого позову є вчинення перешкод правомірній реалізації речового права. Цей спосіб захисту може використати не тільки власник майна, але й особа, яка відповідно до закону або договору має право користування ним.
Подібні висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 04 вересня 2019 року в справі № 761/5115/17.
За правилами частини першої статті 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Частиною першою статті 321 ЦК України установлено, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Згідно зі статтею 391 ЦК України, власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Наведеною нормою матеріального права визначено право власника, у тому числі житлового приміщення або будинку, вимагати будь-яких усунень свого порушеного права від будь-яких осіб будь-яких шляхом, який власник вважає прийнятним.
Визначальним для захисту права на підставі цієї норми права є наявність у позивача права власності та встановлення судом наявності перешкод у користуванні власником своєю власністю. Не має значення, ким саме спричинено порушене право та з яких підстав.
Власник має права вимагати усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, зокрема жилим приміщенням, шляхом усунення перешкод у користуванні власністю, тощо.
Відповідний правовий висновок викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 13 жовтня 2020 року у справі № 447/455/17 (провадження № 14-64цс20).
Враховуючи. що позивачка є власником 1/2 частки спірної квартири, проте користуватися належною їй частиною квартири можливості не має через перешкоди з боку відповідача, її порушене право підлягає захисту шляхом вселення та зобов`язання відповідача надати ключі від квартири.

Керуючись ст. 12, 13, 81, 223, 258, 263-265, 279, 280 ЦПК України, ст. 319, 321, 391 ЦК України, суд,
ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні квартирою – задовольнити.
Вселити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , (РНОКПП – НОМЕР_1 ), в квартиру АДРЕСА_2 .
Зобов`язати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (РНОКПП – НОМЕР_2 ), передати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , (РНОКПП – НОМЕР_1 ), ключі від квартири АДРЕСА_2 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку, встановленого ЦПК України.

Суддя: 	Г.І.Смокіна