Справа №461/2453/26 

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 травня 2026 року Галицький районний суд м. Львова у складі головуючої судді Павлюк О. В., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Львівобленерго» (адреса: м. Львів, вул. Козельницька, 3; ідентифікаційний номер юридичної особи: 00131587) до ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний номер фізичної особи: НОМЕР_1 ), ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний номер фізичної особи: НОМЕР_2 ) та  ОСОБА_3  ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний номер фізичної особи: НОМЕР_3 ) про стягнення вартості необлікованої електричної енергії, -
В С Т А Н О В И В :
Позовні вимоги
Приватне акціонерне товариство «Львівобленерго» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення вартості необлікованої електричної енергії, у якому просить стягнути солідарно з відповідачів на свою користь 9’838,08 грн. вартості необлікованої електричної енергії, та понесені судові витрати на сплату судового збору у розмірі 2’662,40 грн.
В обґрунтування заявленого позову покликається на те, що ПрАТ «Львівобленерго» як оператор системи розподілу надає послуги з розподілу (передачі) електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі публічного договору та з присвоєним особовим рахунком НОМЕР_4 , ЕІС-код точка комерційного обліку об`єкта споживача 62Z2655142270004.
За вказаною адресою зареєстровані та проживають побутові споживачі електричної енергії – ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які користуються послугами з розподілу електричної енергії населенню.
01.08.2025 представники ПрАТ «Львівобленерго» провели обстеження на об`єкті споживачів за адресою: АДРЕСА_1 , та виявили порушення ПРРЕЕ, а саме, самовільне підключення електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку після вимкнення, пошкодження пломби оператора на засобі обліку. Працівники ПрАТ «Львівобленерго» порушення усунули на місці.
За результатами обстеження склали Акт про порушення № 16275 від 01.08.2025. Другий примірник акту про порушення зі зазначенням дати засідання комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ був надісланий рекомендованим листом ОСОБА_1 
30.09.2025 на засіданні комісії ВРПС ЛМЕМ був розглянутий Акт про порушення ПРРЕЕ № 16275 від 01.08.2025 та визначені обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, яка склала 9’838,08 грн. 
Своїм правом бути присутніми 30.09.2025 на засіданні комісії з розгляду Акта про порушення № 16275 Відповідачі не скористалися.
Позивач зазначає, що з метою досудового врегулювання спору Відповідачам скеровувалась вимога № 203-07-257 від 16.01.2026 про оплату 9’838,08 грн, однак Відповідачі вказану вимогу проігнорували.
Станом на день звернення з позовною заявою до суду заборгованість у розмірі 9’838,08 грн Відповідачі не сплатили, у зв`язку з чим Позивач вимушений звернутися до суду з цим позовом.
Рух справи в суді
Галицький районний суду м. Львова ухвалою від 27.04.2026 відкрив провадження у справі, справу вирішив розглядати за правилами спрощеного позовного провадження, без виклику сторін, та роз`яснив учасникам справи порядок подання заяв по суті справи та наслідки їх неподання.
Повідомлення відповідачів здійснювалось шляхом надсилання копії позову та ухвали про відкриття провадження на адресу їхнього зареєстрованого місця проживання, отриманим за відомостями з Єдиного державного демографічного реєстру у порядку ст.187 ЦПК України.
Окрім цього, суд також повідомив Відповідачів про розгляд справи через оголошення на сайті на офіційному веб-порталі Судової влади України (через веб-сайт Галицького районного суду м. Львова).
Відповідачі своїм правом на подання відзиву на позовну заяву не скористались, а тому суд, на підставі ч. 8 ст. 178 ЦПК України, вирішує справу за наявними матеріалами.
Встановлені судом фактичні обставини справи
Суд встановив, що ПрАТ «Львівобленерго» як оператор системи розподілу надає послуги з розподілу (передачі) електричної енергії за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі публічного договору та з присвоєним особовим рахунком НОМЕР_4 , ЕІС-код точка комерційного обліку об`єкта споживача 62Z2655142270004.
За вказаною адресою зареєстровані ОСОБА_1 , ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що, зокрема, підтверджується даними з Єдиного державного демографічного реєстру, а також відомостями відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання Західного міжрегіонального управління Державної міграційної служби.
01.08.2025 представники ПрАТ «Львівобленерго» провели обстеження на об`єкті споживачів за адресою: АДРЕСА_1 , та виявили порушення ПРРЕЕ, а саме, самовільне підключення електропроводки до електричної мережі без порушення схеми обліку, пошкодження пломби оператора на засобі обліку. Працівники ПрАТ «Львівобленерго» порушення усунули на місці.
За результатами обстеження склали Акт про порушення № 16275 від 01.08.2025. Другий примірник акту про порушення зі зазначенням дати засідання комісії по розгляду актів про порушення ПРРЕЕ був надісланий рекомендованим листом ОСОБА_1 . 
На засіданні комісії ВРПС ЛМЕМ 30.09.2025 був розглянутий Акт про порушення ПРРЕЕ № 16275 від 01.08.2025, за результатами якого комісія ВРПС ЛМЕМ ПрАТ «Львівобленерго» прийняла рішення, яке оформила протоколом № 16275, у якому постановила визначити обсяг та вартість електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем ПРРЕЕ, на підставі підпункту 5 п.8.4.2, п.8.4.7, п.8.4.8, п.8.4.11 ПРРЕЕ та вирішила провести нарахування з дати проведення контрольного огляду, а саме з 13.06.2025 і до моменту виявлення порушення 01.08.2025, по потужності, виходячи із Р=5кВт.
Обсяг та вартість недоврахованої електричної енергії, згідно з додатком до протоколу, визначені комісією у кількості 941 кВт*год на суму 9’838,08 грн.
Своїм правом бути присутніми 30.09.2025 на засіданні комісії з розгляду Акта про порушення № 16275 Відповідачі не скористалися.
Супровідним листом № 203-07-4411 від 01.10.2025 Позивач надіслав ОСОБА_1 копію протоколу № 16275 від 30.092025 разом з рахунком для сплати № 106105 від 30.09.2025 на суму 9’838,08 грн. Вказаний рахунок сплачений не був, докази протилежного у матеріалах справи відсутні.
З метою досудового врегулювання спору Позивач скерував Відповідачам вимогу № 203-07-257 від 16.01.2026 про оплату 9’838,08 грн, однак вказана вимога виконана не була.
Мотиви прийняття рішення судом
Відповідно до положень ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Зі змісту ст. ст. 76-80 ЦПК України вбачається, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Докази повинні відповідати ознакам належності, допустимості, достовірності, а їх сукупність - достатності.
У статтях 12, 81 ЦПК України визначено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, передбачених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно зі ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, а ст.5 ЦПК України передбачає, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений нормами України.
Згідно з приписами ст.12 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Стаття 16 ЦК України передбачає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способом захисту цивільних прав та інтересів може бути визнання права.
Згідно зі ст. 1 Закону України «Про електроенергетику», енергія це електрична чи теплова енергія, що виробляється на об`єктах електроенергетики і є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу; споживачі енергії - це суб`єкти господарської діяльності та фізичної особи, що використовують енергію для власних потреб на підставі договору про її продаж та купівлю.
Взаємовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (електропостачальниками) та споживачем (для власного споживання) регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (НКРЕКП) від 14.03.2018 №312 (далі – ПРРЕЕ).
Згідно зі ст.ст.1,26, 27 Закону України «Про електроенергетику», енергія – електрична чи теплова енергія, що виробляється на об`єктах електроенергетики і є товарною продукцією, призначеною для купівлі-продажу. Безпечну експлуатацію енергетичних установок споживача та їх належний технічний стан забезпечує сам споживач. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України. Правопорушенням в електроенергетиці є порушення правил користування енергією.
Відповідно до постанови НКРЕКП № 1479 від 23.11.2018, ПрАТ «Львівобленерго» видана ліцензія на право провадження господарської діяльності з розподілу електричної енергії, яка набула чинності з 01 січня 2019 року, у межах місць провадження господарської діяльності, а саме на території Львівської області в межах розташування системи розподілу електричної енергії, що перебуває у власності або господарському віданні (щодо державного або комунального майна) ПрАТ «Львівобленерго», та електричних мереж інших власників, які приєднані до мереж ліцензіата (з якими укладені відповідні договори згідно зі законодавством).
А тому, ПрАТ «Львівобленерго» є ліцензіатом з розподілу електричної енергії (ОСР) у межах місць провадження господарської діяльності, а саме на території Львівської області.
Згідно з п.2 Постанови НКРЕКП №312 від 14.03.2018 «Про затвердження Правил роздрібного ринку електричної енергії», укладення договорів між споживачами та іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії відповідно до вимог Правил здійснюється шляхом приєднання споживачів до публічних договорів приєднання (договору споживача про надання послуг з розподілу електричної енергії, відповідних договорів про постачання електричної енергії) на умовах чинних договорів про постачання електричної енергії та про користування електричною енергією, укладених з відповідними постачальниками електричної енергії за регульованим тарифом, шляхом подання заяви-приєднання за формою, наведеною у додатку до цієї постанови.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.
Відповідно до п. 62 ч. 1 ст. 1 ЗУ «Про ринок електричної енергії», побутовий споживач - це індивідуальний побутовий споживач (фізична особа, яка використовує електричну енергію для забезпечення власних побутових потреб, що не включають професійну та/або господарську діяльність) або колективний побутовий споживач (юридична особа, створена шляхом об`єднання фізичних осіб - побутових споживачів, яка розраховується за електричну енергію за показами загального розрахункового засобу обліку в обсязі електричної енергії, спожитої для забезпечення власних побутових потреб таких фізичних осіб, що не включають професійну та/або господарську діяльність).
Згідно зі ст. 56, ч. 3 ст. 58, ч. 1 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», договір постачання електричної енергії споживачу укладається між електропостачальником та споживачем та передбачає постачання всього обсягу фактичного споживання електричної енергії споживачем у певний період часу одним електропостачальником. Постачання електричної енергії споживачам здійснюється за вільними цінами. Споживач зобов`язаний, зокрема, сплачувати за електричну енергію та надані йому послуги відповідно до укладених договорів; дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів. Учасники ринку, які порушили нормативно-правові акти, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, несуть відповідальність згідно із законом.
Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 77 Закону України «Про ринок електричної енергії», правопорушеннями на ринку електричної енергії є, зокрема, крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об`єктів електроенергетики, розкрадання майна таких об`єктів; пошкодження приладів обліку, використання приладів обліку електричної енергії, неповірених або неатестованих в установленому порядку; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду (контролю); порушення правил охорони електроенергетики; дії, що перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об`єктів електроенергетики виконувати свої службові обов`язки.
Також правовідносини, які виникають під час купівлі-продажу електричної енергії між електропостачальником (енергопостачальниками) та споживачем (для власного споживання), а також їх взаємовідносини з іншими учасниками роздрібного ринку електричної енергії, регулюються Правилами роздрібного ринку електричної енергії, затвердженими Постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг 14 березня 2018 року № 312 (далі - ПРРЕЕ) зі змінами та доповненнями.
У пунктах 1.1.1, 2.1.2, 2.1.4, 2.1.6 ПРРЕЕ передбачено, що ПРРЕЕ є обов`язковими для виконання усіма учасниками роздрібного ринку. Оператор системи зобов`язаний укласти договори про надання послуг з розподілу (передачі) електричної енергії з усіма споживачами, електроустановки яких приєднані до електричних мереж на території діяльності відповідного оператора системи.
Згідно з п. 2.3.4. ПРРЕЕ, відповідальність за збереження і цілісність засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені. Відповідальним за експлуатацію та технічний стан засобів (вузлів) вимірювальної техніки є їх власник.
Згідно з п.5.5.5 ПРРЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний, серед іншого, дотримуватися правил технічної експлуатації, правил безпеки під час експлуатації власних електроустановок, нормативно-правових актів, що регулюють функціонування ринку електричної енергії, та умов укладених договорів; забезпечувати належний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та електроприладів згідно з вимогами нормативно-технічних документів та нормативно-правових актів України; забезпечувати збереження і цілісність установлених на його території та/або об`єкті (у його приміщенні) розрахункових засобів комерційного обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування; невідкладно повідомляти оператора системи та постачальника послуг комерційного обліку про недоліки в роботі засобу вимірювання; не допускати користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу), у разі виявлення без облікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
Відповідно до п. 20 п. п. 5.5.5 ст. 5.5 Розділу V ПРРЕЕ, споживач електричної енергії зобов`язаний не допускати безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача, а також відшкодовувати збитки, завдані оператору системи та/або споживачу (основному споживачу) у разі виявлення безоблікового користування електричною енергією від технологічних електричних мереж споживача.
У пункті 8.2.4 ПРРЕЕ визначено, що у разі виявлення представниками оператора системи пошкоджень чи зриву пломб та/або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів вимірювальної техніки, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів вимірювальної техніки з метою зміни їх показів, самовільних підключень до електричних мереж розрахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до порядку, визначеного главою 8.4 цього розділу.
У пункті 8.2.5 ПРРЕЕ передбачено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником оператора системи, від якого споживач одержує електричну енергію, порушень цих Правил, у тому числі фактів безоблікового споживання електричної енергії, на місці виявлення порушення у присутності споживача (представника споживача) або іншої особи, яка допустила представників оператора системи на об`єкт (територію) споживача для проведення перевірки (за умови посвідчення цієї особи), оформлюється акт про порушення згідно з формою, наведеною в додатку 9 до цих Правил.
Відповідно до п.8.2.7 Правил роздрібного ринку електричної енергії, кошти за необліковану електричну енергію та суми збитків перераховуються споживачем на поточний рахунок оператора системи. Споживач має оплатити розрахункові документи за необліковану електричну енергію протягом 30 календарних днів від дня отримання рахунка (у випадку неотримання споживачем рахунка у поштовому відділенні упродовж 5 робочих днів з дня надходження рахунка до поштового відділення споживача рахунок вважається отриманим споживачем на 5 робочий день). У разі незгоди споживача з фактом крадіжки електричної енергії та відмови від сплати вартості необлікованої електричної енергії оператор системи звертається з позовом до суду для підтвердження факту викрадення електричної енергії та стягнення вартості необлікованої електричної енергії.
Розмір відшкодування збитків, заподіяних енергопостачальнику внаслідок користування електричною енергією, обчислюється відповідно до п. 8.4.13 розділу VІІІ Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг № 312 від 14.03.2018.
З правових позицій, викладених у п. 2.3 розділу ІІ постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 16.12.2015 р. № 3 «Про узагальнення судової практики спорів, що виникають у сфері послуг з електропостачання» вбачається, що недорахована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно (пункт 1.2 Правил). Відповідно до п. 13 розділу ІІІ вказаної постанови, позаобліково спожита електрична енергія - це збитки енергопостачальника, завдані внаслідок вчинення правопорушень споживачем у сфері електроенергетики, які підлягають доказуванню з урахуванням приписів статті 225 ГК України та статей 22, 614, 1212, 1213 ЦК України.
У статті 526 Цивільного кодексу України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог – відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до статті 610 Цивільного кодексу України порушенням, зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання.
У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (ст. 610 Цивільного кодексу України).
Відповідно ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно з ч. 1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
У положеннях ст. 81 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Отже, при вирішенні спору суд приймає до уваги, що Акт про порушення складений з дотриманням норм чинного законодавства, в Акті зазначені зміст виявленого порушення з посиланням на відповідні пункти цих правил, та вихідні дані, необхідні для визначення обсягу необлікованої електричної енергії, а тому й розрахунок є обґрунтованим, та таким, що відповідає приписам закону для такого виду порушення з боку споживача.
Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, розрахунки обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем, позивач склав на підставі наявних у матеріалах справи протоколів та актів про виявлені порушення тільки відносно ОСОБА_1 .
А тому, актами про порушення № 15995 від 24.02.2025 та № 16261 від 12.06.2025 позивач встановив, що споживачем є ОСОБА_4 , о/р№ НОМЕР_4 .
У той же час, у всіх наведених документах відсутні згадки про існування у квартирі інших відповідачів – ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , а також відсутні будь-які дані, що вони були фактичними споживачами послуг з постачання електричної енергії або мають відношення до самовільного підключення.
Позивач не надав інших актів, протоколів про допущення будь-яких порушень ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , як і не надав доказів про укладення ними договору з позивачем та заяви-приєднання до публічного договору.
Окрім цього, як вбачається матеріалів справи, лише одному Відповідачу – ОСОБА_1 був направлений лист з вимогою сплати вартості необлікованої електричної енергії.
Відповідачам ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , як особам, про яких не згадувалось ні в акті, ні в протоколі, жодних повідомлень з приводу незаконного підключення не направлялось.
Відповідно до Постанови Верховного Суду України від 06.06.2011 року №6-4 цс 11, складений працівниками Акт про порушення є лише фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання Правил.
Такий акт є лише доказом, який у разі виникнення спору повинен оцінюватися судом відповідно до вимог ЦПК України.
Підставою для солідарного стягнення, позивач зазначає статтю 1166 ЦК України.
Однак, суб`єктом деліктної відповідальності є особа, яка завдала шкоду.
Верховний Суд роз`яснив, що у разі самовільного підключення до електромережі факт заподіяння шкоди постачальнику і вина споживача доведенню не потребують. Визначальним є встановлення «споживача», власника приміщення (справа № 461/698/16-ц).
Наведені вище обставини та норми права спростовують наявність правових підстав вважати ОСОБА_2 та ОСОБА_3 належними суб`єктами деліктної відповідальності, що підтверджується відсутністю складених актів та протоколів відносно допущених порушень конкретно ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
Відповідно до ч.1 ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України).
У ході розгляду справи здобуті докази, які надають суду підстави зобов`язати відповідачку ОСОБА_1 як споживача послуг, відшкодувати вартість необлікованої електричної енергії, оскільки доведеним є порушення нею правил користування електричною енергією.
При цьому, наявними у матеріалах справи доказами не підтверджується факт безоблікового споживання електричної енергії, а також причетність інших відповідачів до нанесення збитків у вигляді вартості необлікованої електричної енергії.
Таким чином, перевіривши підстави та порядок нарахування вартості збитків, заподіяних внаслідок порушення Правил роздрібного ринку електричної енергії, зважаючи на те, що зазначена вартість збитків у добровільному порядку відповідачка ОСОБА_1 не відшкодована, оцінивши зібрані у справі докази у їх сукупності, суд вважає, що цей позов підлягає до часткового задоволення.
Отже, завдані Позивачу збитки у розмірі необлікованої електричної енергії у сумі 9’838,08 грн підлягають стягненню з відповідачки ОСОБА_1 у повному обсязі на користь Позивача.
Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Таким чином, оскільи суд задовольнив позовну майнову вимогу у повному обсящі, з відповідачки ОСОБА_1 підлягають стягненню на користь позивача понесені судові витрати у розмірі 2’662,40 гривень.
Керуючись ст.ст. 247, 258, 259, 263-265, 351-355 ЦПК України, суд –
В И Р І Ш И В :
1. Позов – задовольнити частково.
2. Стягнути зі ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний номер фізичної особи: НОМЕР_1 ) на користь Приватного акціонерного товариства «Львівобленерго» (адреса: м. Львів, вул. Козельницька, 3; ідентифікаційний номер юридичної особи: 00131587) вартість необлікованої електричної енергії у розмірі 9’838,08 грн (дев`ять тисяч вісімсот тридцять вісім гривень вісім копійок).
3. Стягнути зі ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ; адреса реєстрації: АДРЕСА_1 ; ідентифікаційний номер фізичної особи: НОМЕР_1 ) на користь Приватного акціонерного товариства «Львівобленерго» (адреса: м. Львів, вул. Козельницька, 3; ідентифікаційний номер юридичної особи: 00131587) судові витрати, пов`язані зі сплатою судового збору у розмірі 2’662,40 грн.
4. У решті позовних вимог – відмовити.
Рішення може бути оскаржене до Львівського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду. Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Суддя Ольга ПАВЛЮК