Справа № 932/3530/26 
Провадження № 3/932/966/26 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
07 травня 2026 року Суддя Шевченківського районного суду міста Дніпра Міросєді А.І., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Управління патрульної поліції в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:
ОСОБА_1 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , якому роз`яснені права, згідно зі ст. 63 Конституції України, ст. 268 КУпАП, за ст. 173 КУпАП,
в с т а н о в и в :
Згідно протоколу серії ВАД №077605 від 06.03.2026, 06 березня 2026 року о 03 год. 05 хв. за адресою: м. Дніпро, вул. Михайла Грушевського, 3, ОСОБА_1 , перебуваючи у громадському місці нецензурно виражався, внаслідок чого порушив громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.
ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомленим про час і місце судового розгляду, шляхом направлення судової повістки засобами поштового зв`язку «Укрпошта» на адресу, зазначену у протоколі, в судове засідання не з`явився. Клопотання про відкладення судового розгляду суду не надав.
Згідно ст.17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права. Так, Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях по справам «Пономарьов проти України» №3236/03, «В`ячеслав Корчагін проти Росії» №12307/16 зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження та особі повинно бути відомо про час і місце розгляду справи, оскільки є можливість стежити за ходом справи за допомогою офіційних джерел.
Відповідно до ст.268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
ОСОБА_1 був обізнаний про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, не вжив заходів для явки до суду та не подавав письмових заперечень проти протоколу.
Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Зі змісту п.25 рішення Європейського суду з справ людини від 11 квітня 2011 року у справі «Жук проти України» вбачається, що суди, розглядаючи справи без участі учасників процесу, повинні пересвідчитися, що їх вчасно повідомлено про дату і час розгляду справи, тобто, що їх право бути присутніми під час судового розгляду не було порушено.
З огляду на викладене, суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, та яка належним чином була повідомлена про дату, час та місце розгляду справи, однак не з`явилася в судове засідання, не подавши клопотання про його відкладення, з урахуванням строків, визначених статтею 38 КУпАП.
Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, суд дійшов наступного висновку
За змістом ст.173 КУпАП, об`єктивна сторона цього правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Громадський порядок – це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм, моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших поза-юридичних чинників і відображається у безпеці громадського спокою, охороні здоров`я, честі та гідності людини, її прав та свобод.
Обов`язковою ознакою суб`єктивної сторони вказаного адміністративного правопорушення є хуліганський мотив поведінки особи, яка вчиняє зазначені вище дії. Отже, дрібне хуліганство характеризується наявністю умислу; особа, яка скоїла дрібне хуліганство, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок, і бажає чи свідомо допускає вияв неповаги до суспільства.
Проте, як слідує зі змісту протоколу, ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: м. Дніпро, вул. Михайла Грушевського, 3, перебуваючи у громадському місці нецензурно виражався. Якими діями ОСОБА_1 порушив громадський порядок та в чому це полягає, у протоколі не зазначено, пояснень від нього при складанні протоколу не відбиралося. 
До протоколу про адміністративне правопорушення додано лише службовий рапорт працівника поліції, з якого вбачається, що 06 березня 2026 року було зупинено поліцейськими транспортний засіб BMW 5281, під керуванням ОСОБА_1 , який покинув салон транспортного засобу та, перебуваючи у громадському місці, голосно висловлювався нецензурною лайкою.
Разом з тим, при оформленні адміністративного матеріалу та складанні протоколу заходів на встановлення обставин правопорушення, що мають істотне значення для розгляду справи,працівниками поліції не було вжито, жодної особи не опитано, очевидців не встановлено,що не дозволяє суду встановити спрямованість умислу ОСОБА_1 саме на порушення громадського порядку та спокою громадян.
Натомість, саме наявність відповідного умислу та мотивів, якими керувався правопорушник, дозволяють відрізнити дрібне хуліганство від інших суміжних правопорушень. 
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених ст.255 КУпАП. Орган, уповноважений на складання протоколу, повинен довести вину особи належними та допустимими доказами, які б не залишали жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, а лише фіксує обставини вчиненого правопорушення, які повинні бути підтверджені долученими до протоколу доказами. 
Згідно статті 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. 
Стандарт доведення вини поза розумним сумнівом означає, що сукупність обставин справи, встановлена під час судового розгляду, виключає будь-яке інше розумне пояснення події, яка є предметом судового розгляду, крім того, що правопорушення було вчинено і особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, є винною у вчиненні адміністративного правопорушення.
Поза розумним сумнівом має бути доведений кожний з елементів, які є важливими для правової кваліфікації діяння: як тих, що утворюють об`єктивну сторону діяння, так і тих, що визначають його суб`єктивну сторону.
Оскільки належних та допустимих доказів на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, суду не надано, а сам суд позбавлений можливості виходити за межі змісту протоколу з метою відшукання доказів вини, провадження відносно нього підлягає закриттю на підставі пункту 1 статті 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Керуючись ст.ст. 9, 245, 247, 251, 252, 280, 283 КУпАП, -
п о с т а н о в и в:
Провадження по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити у зв`язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст.7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП. Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Шевченківський районний суд міста Дніпра.

Суддя: