ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
	Справа № 636/5914/23  Провадження№ 1-кп/636/464/26	

ВИРОК
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 квітня 2026 року Чугуївський міський суд Харківської області у складі: головуючого – судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання – ОСОБА_2 , прокурора – ОСОБА_3 , обвинуваченого – ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Чугуїв кримінальне провадження №12022226100000249, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25 грудня 2025 року за обвинуваченням 
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с Середній Бурлук Великобурлуцького району Харківської області, українця, громадянина України, із повною середньою освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,
встановив:
ОСОБА_4 , вчинив кримінальне правопорушення – кримінальний проступок за встановлених, в судовому засіданні, обставин.
Так, 24 грудня 2022 року, близько 11 год. 00 хв., ОСОБА_4 , діючи з умислом, направленим на незаконне зайняття рибним добувним промислом, без спеціального дозволу на використання водних живих ресурсів, взяв свою рибальську сітку, яку помістив до полімерного мішка та прийшов до «Великобурлуцького водосховища», розташованого в с. Червона Хвиля Куп`янського району Харківської області, де на стоку, поблизу дамби зазначеного водосховища, на відстані близько 100 метрів за напрямком течії, розставив заборонені знаряддя лову - рибальську сітку, а сам пішов в напрямку дамби.
Продовжуючи свій злочинний умисел, в цей же день, приблизно о 14 год 00 хв., ОСОБА_4 повернувся до стоку «Великобурлуцького водосховища» та зняв вищевказану рибальську сітку вже з виловленою рибою, помістив її до полімерного мішка та почав рухатись по дамбі, однак був виявлений та затриманий працівниками поліції.
Вказаними діями ОСОБА_4  порушив вимоги ст. 52-1 Закону України «Про тваринний світ», а також «Правила любительського і спортивного рибальства», встановлені наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19.09.2022, згідно з якими:
- забороняється добування (вилов) водних біоресурсів сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями добування (вилову), за винятком раколовок конструкції «хапка», підсак та ручних драг, встановлених цими Правилами розмірів (п.п. 1 п. 1 Розділу IV Правил);
Таким чином, в результаті здійсненого незаконного рибного добувного промислу забороненими знаряддями лову – рибальськими сітками, ОСОБА_4 , здійснив незаконний вилов наступних цінних видів риби, вартість яких, з урахуванням такс, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України №1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» (зі змінами, внесеними постановою Кабінету Міністрів України від 06.10.2021 № 1039) становить: судак в кількості 11 екземплярів на загальну суму 39 457,00 гривень; карась сріблястий в кількості 1 екземпляру на суму 1 581,00 гривень; плітка (тарань) в кількості 1 101 екземплярів на загальну суму 1 721 964,00 гривень; краснопірка в кількості 2 екземплярів на загальну суму 3 128,00 гривень; окунь в кількості 105 екземплярів на загальну 332 010,00 гривень.
В результаті злочинної діяльності, ОСОБА_4 завдав рибному господарству України шкоду на загальну суму 2 098 140 гривень, що згідно з висновком Інституту рибного господарства Національної академії аграрних наук України №372-05/23 від 17.05.2023 та відповідно до висновку судово-економічної експертизи №2139 від 26.09.2023 є істотною.
Допитаний в судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 свою винуватість у вчиненні кримінального правопорушення – кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України визнав повністю, не оспорював фактичні обставини справи та пояснив, що дійсно вчинив кримінальний проступок, який йому інкриміновано. Надав свідчення щодо місця, часу, способу вчинення кримінального проступку, підтвердивши правильність, викладених в обвинувальному акті, обставин. В скоєному щиро каявся. Цивільний позов начальника Великобурлуцького відділу Куп`янської окружної прокуратури ОСОБА_3 , поданий в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Харківській області про відшкодування майнової шкоди, завданої державі внаслідок вчинення кримінального правопорушення у розмірі 2 098 140 грн визнав повністю.
Представник потерпілого - Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Харківській області в судове засідання не з`явився, надавши до суду заяву про розгляд справи за його відсутності. При цьому, фактичні обставини справи, встановлені досудовим розслідуванням, та кваліфікацію дій обвинуваченого не оспорював, вимоги викладені в цивільному позові підтримав в повному обсязі, проти розгляду справи в порядку ч. 3 ст. 349 КПК України не заперечував, положення та наслідки застосування якої йому роз`яснені і зрозумілі, добровільність своєї позиції засвідчив письмово.
За таких обставин справи, згідно положень ч. 3 ст. 349 КПК України, враховуючи, що проти цього не заперечували обвинувачений та інші учасники судового провадження, суд визнав недоцільним дослідження доказів щодо обставин справи, які ніким не оспорюються. При цьому судом встановлено, що зазначені особи правильно розуміють зміст цих обставин, добровільність їх позицій не викликає сумнівів. Судом роз`яснено, що у такому випадку вони будуть позбавлені права оскаржити ці обставини в апеляційному порядку.
За змістом ст. 62 Конституції України під час розгляду кримінальних проваджень суд має суворо додержуватись принципу презумпції невинуватості, згідно з яким особа вважається невинуватою у вчиненні злочину і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Європейський суд з прав людини у п. 65 справи «Коробов проти України» (заява №39598/03, остаточне рішення від 21.10.2011) зазначив, що при оцінці доказів суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом» (див. рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the United Kingdom), n.161, Series А заява №25). Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.
Згідно з вимогами ст. 91 КПК України, доказуванню у кримінальному провадженні підлягає, зокрема, подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), а також винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення. Обов`язок доказування зазначених обставин покладається на слідчого, прокурора та, в установлених КПК випадках, - на потерпілого.
Вина обвинуваченого ОСОБА_4 у вчиненні вищезазначеного кримінального правопорушення – кримінального проступку, доведена в повному обсязі і підтверджується доказами, які наявні в матеріалах кримінального провадження, і обвинуваченим не оспорюються.
Суд вважає доведеною винуватість ОСОБА_4 у незаконному зайнятті рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду. Його дії правильно кваліфіковані за ч. 1 ст. 249 КК України.
За таких обставин справи, враховуючи, що ОСОБА_4 є осудним, суд вважає, що він підлягає покаранню за вчинене ним кримінальне правопорушення.
При вирішенні питання про вид та міру покарання винному ОСОБА_4 суд враховує його щире каяття, яке виразилось у повному визнанні своєї вини, правдивій розповіді про обставини скоєного злочину, критичній оцінці своєї протиправної поведінки, активне сприяння розкриттю кримінального правопорушення, яке полягало в тому, що обвинувачений надавав органам досудового розслідування всіляку допомогу у встановленні невідомих їм обставин справи і визнає ці обставини, відповідно до ч. 1 ст. 66 КК України такими, що пом`якшують його покарання. Обставин, що обтяжують покарання винного, передбачених ст. 67 КК України, судом не встановлено. Крім того, суд враховує, що ОСОБА_4 позитивно характеризується за місцем проживання, на обліку у лікаря-нарколога та у лікаря-психіатра не перебуває, вчинив кримінальне правопорушення вперше.
Виходячи з положень ст. 65 КК України, а саме - принципів законності, справедливості, індивідуалізації, а також достатності покарання для подальшого виправлення та попередження скоєння нових кримінальних правопорушень, суд враховує характер та ступінь тяжкості скоєного кримінального правопорушення, віднесеного законодавством до кримінальних проступків, характер допущеного обвинуваченим кримінального правопорушення, особу винного, який має постійне місце проживання, ту обставину, що обвинувачений є вільним від хворобливих звичок, які становлять небезпеку для оточення, його вік, що свідчить на користь здатності переоцінити зміст своєї згубної поведінки та повернутися до справжніх духовних і соціальних цінностей та в цілому вказує на достатньо високий рівень соціалізації ОСОБА_4 та обставини, що пом`якшують покарання та відсутність обставин, що обтяжують покарання, його ставлення до скоєного кримінального правопорушення та вважає за необхідне призначити обвинуваченому ОСОБА_4 покарання в межах санкції ч. 1 ст. 249 КК України.
При цьому, судом також враховано і позитивну посткримінальну поведінку обвинуваченого, а саме, усвідомлення протиправності своєї злочинної поведінки та намір в подальшому суворо дотримуватись закону, що на думку суду, також істотно знижує ступінь тяжкості, вчиненого ним злочину.
За таких обставин справи суд вважає за необхідне призначити ОСОБА_4 покарання за ч. 1 ст. 249 КК України у виді обмеження волі в межах санкції відповідної частини статті.
Враховуючи наявність декількох пом`якшуючих обставини, даних про особу винного, а також те, що згідно зі ст. 50 КК України, покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засудженого, не має на меті завдати фізичних страждань або принизити людську гідність, суд вважає за можливе виправлення ОСОБА_4 без реального відбування покарання і застосовує ст. 75 КК України із встановленням іспитового строку та покладенням на нього на цей строк обов`язків, передбачених ч. 1 та п. 2 ч. 3 ст. 76 КК України.
На переконання суду, призначення обвинуваченому такого покарання буде справедливим, співрозмірним і достатнім для його виправлення, кари та запобігання вчинення нових злочинів, як самим обвинуваченим, так і іншими особами, а також буде відповідати таким принципам Європейської конвенції з захисту прав людини і основоположних свобод як пропорційність обмеження прав людини, легітимна мета та невідворотність покарання.
Щодо позовних вимог начальника Великобурлуцького відділу Куп`янської окружної прокуратури ОСОБА_3 , поданого в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Харківській області про відшкодування майнової шкоди, завданої державі внаслідок вчинення кримінального правопорушення, суд зазначає наступне.
При вирішенні цивільного позову, суд приймає до уваги положення Декларації основних принципів правосуддя для жертв злочинів і зловживання владою (прийнята Генеральною Асамблеєю ООН 29 листопада 1985 р.) щодо необхідності дотримання балансу між правами підозрюваного, обвинуваченого, підсудного, з одного боку, та інтересами жертви, - з іншого.
Згідно з ч. 3 ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.
Статтями 127, 128 КПК України передбачено право особи на відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, шляхом її стягнення за судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.
Відповідно до ч. 5 ст.128 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.
Згідно з п. 3 ч. 1 ст.91 КПК України вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, належить до обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні. Вказані обставини можуть бути елементами складу відповідних кримінальних правопорушень, а також впливати на визначення міри відповідальності винної особи. У п. 7 ч. 1 ст.368 КПК України зазначено, що ухвалюючи вирок, суд повинен вирішити питання про те, чи підлягає задоволенню пред`явлений цивільний позов і, якщо так, на чию користь, в якому розмірі та в якому порядку.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Згідно із ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України, а відповідно до ст. 69 вказаного Закону шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Відповідно до ч. 4 ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до висновку судово-економічної експертизи №2139 від 26 вересня 2023 року, внаслідок дій обвинуваченого у незаконному зайнятті рибним добувним промислом заподіяно матеріальної шкоди на суму 2 098 140 грн.
Оскільки з досліджених в ході судового розгляду доказів встановлена винуватість обвинуваченого ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України та завданні його діями матеріальної шкоди, внаслідок порушення ним законодавства про тваринний світ та законодавства про охорону навколишнього природного середовища, яку він беззастережно визнав, суд доходить висновку, що цивільний позов підлягає задоволенню у повному обсязі.
Долю речових доказів суд вирішує відповідно до ст. 100 КПК України.
На підставі ч. 2 ст. 124 КПК України, процесуальні витрати, пов`язані з проведенням судової економічної експертизи № 21391 від 26 вересня 2023 року у розмірі 7 169 грн 40 коп., - підлягають стягненню з ОСОБА_4 на користь держави.
Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 02 січня 2023 року на тимчасово вилучене майно, а саме: рибальську сітку з льоски сірого кольору, яка з`єднана між собою вертикально та горизонтально з утворенням рівнозначних отворів розміром 1,5х1,5 см., загальною шириною 125 см., загальною довжиною 40 м. та свіжу рибу в кількості 1 220 екземплярів, а саме: краснопірку в кількості 2 екземплярів, карася сріблястого в кількості 1 екземпляру, окуня в кількості 105 екземплярів, плітку в кількості 1 101 екземплярів, судака звичайного в кількості 11 екземплярів, які були вилучені 24.12.2022 року в ході проведення огляду, з обов`язковою забороною відчуження, розпорядження та користування – підлягає скасуванню.
Запобіжний захід відносно ОСОБА_4 не обирався.
Керуючись ст. 368, 369, 370, 373, 374, 394, 395 КПК України, суд
ухвалив:
ОСОБА_4 визнати винуватим у вчиненні кримінального правопорушення – кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, та призначити покарання у виді 2 (двох) років обмеження волі.
На підставі ст. 75 КК України звільнити ОСОБА_4 від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком 1 (один) рік.
Згідно з ч. 1 та п. 2 ч. 3 ст. 76 КК України покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації; повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання; не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації.
Цивільний позов начальника Великобурлуцького відділу Куп`янської окружної прокуратури ОСОБА_3 , поданий в інтересах держави в особі Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Харківській області про відшкодування майнової шкоди, завданої державі внаслідок вчинення кримінального правопорушення у розмірі 2 098 140 (два мільйона дев`яносто вісім тисяч сто сорок) грн 00 коп, - задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , паспорт НОМЕР_1 , РНОКПП НОМЕР_2 , матеріальну шкоду, завдану державі, внаслідок вчинення кримінального правопорушення у розмірі 2 098 140 (два мільйона дев`яносто вісім тисяч сто сорок) грн 00 коп., (реквізити для зарахування коштів: Великобурлуцька селищна ОТГ, ГУК Харків обл/СТГ 11 ВБурлук/24062100, код ЄДРПОУ 37874947, Казначейство України (ел. адм. подат.) р/р UA168999980333189331000020565, 24062100 Грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності).
Речові докази у кримінальному провадженні: 
- рибальську сітку з льоски сірого кольору, яка з`єднана між собою вертикально та горизонтально з утворенням рівнозначних отворів розміром 1,5 см х 1,5 см., загальною шириною 125 см., загальною довжиною 40 м.-знищити;
-рибу в кількості 1 220 екземплярів, а саме: краснопірку в кількості 2 екземплярів, карася сріблястого в кількості 1 екземпляру, окуня в кількості 105 екземплярів, плітку в кількості 1 101 екземплярів, судака звичайного в кількості 11 екземплярів - залишити в користування Управління Державного агентства меліорації та рибного господарства у Харківській області.
Стягнути з ОСОБА_4 процесуальні витрати, з пов`язані з проведенням судової економічної експертизи № 21391 від 26 вересня 2023 року у розмірі 7 169 грн 40 коп., - на користь держави.
Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 02 січня 2023 року на тимчасово вилучене майно, а саме: рибальську сітку з льоски сірого кольору, яка з`єднана між собою вертикально та горизонтально з утворенням рівнозначних отворів розміром 1,5х1,5 см., загальною шириною 125 см., загальною довжиною 40 м. та свіжу рибу в кількості 1 220 екземплярів, а саме: краснопірку в кількості 2 екземплярів, карася сріблястого в кількості 1 екземпляру, окуня в кількості 105 екземплярів, плітку в кількості 1 101 екземплярів, судака звичайного в кількості 11 екземплярів, які були вилучені 24.12.2022 року в ході проведення огляду, з обов`язковою забороною відчуження, розпорядження та користування – скасувати.
Вирок суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що вирок суду не набрав законної сили.
Вирок може бути оскаржений з підстав, передбачених статтею 394 КПК України, до Харківського апеляційного суду через Чугуївський міський суд Харківської області протягом 30 днів з дня його проголошення.
Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку.
Копію вироку вручити негайно після його проголошення обвинуваченому та прокурору.
Копію вироку не пізніше наступного дня після його ухвалення надіслати учасникам судового провадження, які не були присутніми в судовому засіданні.

Суддя       ОСОБА_1