ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 755/3387/25 Суддя (судді) першої інстанції: Гончарук В.П.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 травня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді Попової О.Г., суддів: Говоруна О.В. та Чуприни О.В., розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 13.01.2026 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (надалі по тексту також - позивач) звернувся до ІНФОРМАЦІЯ_1 з адміністративним позовом до ІНФОРМАЦІЯ_1 (надалі по тексту також - відповідач), в якому просив:
- визнати протиправною та скасувати постанову № АП-18/оф у справі про адміністративне правопорушення, передбачене частиною 3 статті 210-11 КУпАП.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 04.03.2025 відкрито провадження у справі.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 17.11.2025 позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків протягом двох днів з дня отримання копії ухвали.
В подальшому, ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 13.01.2026 позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення залишено без розгляду так як станом на дату залишення позовної заяви без розгляду вимоги ухвали суду позивачем у встановлений судом строк усунуто не було.
Постановляючи оскаржувану ухвалу, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем отримано копію вищевказаної ухвали суду 18.11.2025 на його електронну адресу та останнім днем усунення недоліків позовної заяви є 20.11.2025.
Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 13.01.2026 та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом першої інстанції порушено норми матеріального права, неповно з`ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи.
Обґрунтовуючи заявлені в апеляційній скарзі доводи, позивач зазначає, що надіслання судового рішення на електронну пошту, зазначену в позовній заяві, але без зазначення прохання про надіслання копій процесуальних документів на таку електронну пошту, яка не є офіційною, не може вважатися належним врученням документів заявнику та не може підтверджувати день такого вручення.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 09.03.2026 відкрито апеляційне провадження та із Дніпровського районного суду м. Києва матеріали адміністративної справи № 755/3387/25.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 18.05.2026 призначено справу до судового розгляду у письмовому провадженні.
Відповідач своїм правом на подання відзиву на апеляційну скаргу не скористався, що відповідно до частини четвертої статті 304 Кодексу адміністративного судочинства України не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
Відповідно до частин першої, третьої статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї. 
Розглянувши доводи апеляційної скарги, перевіривши повноту встановлення судом першої інстанції фактичних обставин справи та правильність застосування ним норм матеріального і процесуального права, юридичної оцінки обставин справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до вимог частини першої статті 5 КАС України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до адміністративного суду, якщо вважає, що рішенням, дією чи бездіяльністю суб`єкта владних повноважень порушені її права, свободи або інтереси.
Згідно з вимогами частини першої статті 6 КАС України суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Статтею 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини першої статті 168 КАС України, позов пред`являється шляхом подання позовної заяви в суд першої інстанції, де вона реєструється та не пізніше наступного дня передається судді.
Відповідно до пункту 3 частини першої статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
Положеннями статей 160 та 161 КАС України визначено форму та зміст позовної заяви, а також визначено документи, що до неї додаються.
Частиною 13 статті 171 КАС України передбачено, що якщо після відкриття провадження у справі, суддею встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 160, 161 цього Кодексу, суддя постановляє ухвалу не пізніше наступного дня, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення позивачу ухвали. 
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Згідно частини 14 статті 171 КАС України якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, суд продовжує розгляд справи, про що постановляє ухвалу не пізніше наступного дня з дня отримання інформації про усунення недоліків. 
Відповідно до частини 15 ст. 171 КАС України якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, позовна заява залишається без розгляду.
Отже, чинним законодавством передбачено можливість залишення позовної заяви без розгляду, якщо провадження в адміністративній справі було відкрито за позовною заявою, яка не відповідає вимогам статей 160, 161, 172 цього Кодексу, і позивач не усунув цих недоліків у строк, встановлений судом. 
Залишення позовної заяви без розгляду - це процесуальна дія, яка припиняє розгляд конкретної позовної заяви після відкриття провадження без вирішення спору по суті, у випадку неможливості її розгляду з підстав, які можуть бути усунуті особою, що звернулася до суду.
Позивач вважається таким, що не усунув недоліки, якщо до закінчення встановленого судом строку не усунув усіх або хоча б одного недоліку, зазначеного в ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху.
Колегією суддів встановлено, що ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 17.11.2025 позов ОСОБА_1 залишено без руху з підстав відсутності в додатках до позовної заяви копії оскаржуваної постанови та надано строк для усунення недоліків протягом двох днів з дня отримання копії ухвали.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 13.01.2026 позовну заяву ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення залишено без розгляду.
У вказаній ухвалі суддя зазначив, що копію ухвали суду від 17.11.2025 про залишення позову без руху позивачем отримано 18.11.2025, про що свідчить довідка сформована АСДС «Д-3» про доставку електронного листа (а.с. 25). Вказана ухвала направлена на електронну адресу ОСОБА_1 , яка вказана в позовній заяві.
При цьому колегія суддів зауважує, що в позовній заяві позивач не зазначив, що у нього є зареєстрований електронний кабінет у ЄСІТС.
Процедура надсилання судових рішень чітко визначена Кодексом адміністративного судочинства України (далі - КАС України). 
Частина 5 статті 251 КАС передбачає, що якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення в електронній формі надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі у порядку, визначеному законом, а в разі відсутності електронного кабінету - рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
При цьому, статтею 18 КАС України передбачено, що суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, у порядку, визначеному КАС, Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). 
07.08.2021 Вища рада правосуддя рішенням № 1845/0/15-21 затвердила Положення про порядок функціонування окремих підсистем Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (далі - Положення про ЄСІТС) та 04.09.2021 у газеті «Голос України» опублікувала оголошення про початок функціонування трьох таких підсистем (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет»; «Електронний суд»; підсистема відеоконференцзв`язку.
Пункт 110 розділу V «Перехідні положення» Положення про ЄСІТС визначає, що підсистеми (модулі) ЄСІТС, зазначені в розділі III цього Положення, починають функціонувати через 30 днів із дня опублікування Вищою радою правосуддя в газеті «Голос України» та на вебпорталі судової влади України оголошення про створення та забезпечення функціонування відповідної підсистеми (модуля).
05.10.2021 є датою початку функціонування підсистем (модулів) ЄСІТС: «Електронний кабінет», «Електронний Суд», підсистема відеоконференцзв`язку.
Згідно із підпунктом 5.8 пункту 5 розділу І Положення про ЄСІТС офіційна електронна адреса - сервіс Електронного кабінету ЄСІТС, адреса електронної пошти, вказана користувачем в Електронному кабінеті ЄСІТС, або адреса електронної пошти, вказана в одному з державних реєстрів. Адреса електронної пошти, що використовується при реєстрації Електронного кабінету, не може бути зареєстрована на доменних іменах, використання яких заборонено законодавством України.
Згідно з пунктом 17 глави 1 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС особам, які зареєстрували «Електронний кабінет», суд надсилає документи у справах, в яких такі особи беруть участь, в електронній формі шляхом їх надсилання до «Електронного кабінету» таких осіб або в інший спосіб, передбачений процесуальним законодавством, що не позбавляє їх права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.
Підсистема «Електронний суд» (Електронний суд) - підсистема ЄСІТС, що забезпечує можливість користувачам у передбачених законодавством випадках відповідно до наявних технічних можливостей підсистеми ЄСІТС реалізованого функціоналу створювати та надсилати в електронному вигляді процесуальні чи інші документи до суду, інших органів та установ у системі правосуддя, а також отримувати інформацію про стан і результати розгляду таких документів чи інші документи (пункт 24 Положення про ЄСІТС).
Абзацами другим та п`ятим пункту 37 глави 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС передбачено, що до «Електронних кабінетів» користувачів надсилаються у передбачених законодавством випадках документи у справах, які внесені до автоматизованої системи діловодства судів (далі - АСДС) та до автоматизованих систем діловодства, що функціонують в інших органах та установах у системі правосуддя. Документи у справах надсилаються до Електронних кабінетів користувачів у випадку, коли вони внесені до відповідних автоматизованих систем у вигляді електронного документа, підписаного кваліфікованим підписом підписувана (підписувачів), чи у вигляді електронної копії паперового документа, засвідченої кваліфікованим електронним підписом відповідального працівника суду, іншого органу чи установи правосуддя (далі - автоматизована система діловодства).
Особам, які не мають зареєстрованих «Електронних кабінетів», документи у передбачених цим пунктом випадках можуть надсилатися засобами підсистем ЄСІТС на адресу електронної пошти, вказану такими особами під час подання документів до суду.
Отже, процесуальним законодавством, чинним на час постановлення ухвали судом першої інстанції, передбачено два способи надсилання судового рішення - шляхом направлення рекомендованим листом з повідомленням про вручення та в електронній формі - через «Електронний кабінет», у тому числі шляхом направлення листа на офіційну електронну пошту засобами підсистем ЄСІТС у випадках, передбачених пунктом 37 глави 2 розділу ІІІ Положення про ЄСІТС.
Вимога про надіслання судового рішення через підсистеми ЄСІТС є обов`язковою для осіб, визначених пунктом 10 Положення про ЄСІТС, та тих осіб, які добровільно зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.
Порядок вручення учасникам справи судового рішення визначається статтею 251 КАС України. Так, відповідно до частини шостої згаданої статті днем вручення судового рішення є:
- день вручення судового рішення під розписку;
- день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення на офіційну електронну адресу особи;
- день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про вручення судового рішення;
- день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суду;
- день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, що зареєстровані у встановленому законом порядку, якщо ця особа не повідомила суду іншої адреси.
Положеннями частини п`ятої статті 251 КАС України передбачено, що учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено в порядку письмового провадження, копія судового рішення надсилається протягом двох днів із дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса у особи відсутня.
Згідно частини одинадцятої цієї ж статті у випадку розгляду справи за матеріалами в паперовій формі судові рішення надсилаються в паперовій формі рекомендованим листом із повідомленням про вручення.
Схожих висновків Верховний Суд дійшов у постановах від 05.12.2023 у справі № 560/8484/22, від 08.04.2024 у справі № 753/3733/23 та від 11.04.2024 у справі № 200/13500/21.
Також, Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 10.04.2024 у справі № 454/1883/22, зробила висновок, що:
« 69. В розумінні процесуального закону надіслання судового рішення на електронну пошту за адресою, зазначеною заявником в його процесуальних заявах, поданих до суду (позовна заява, апеляційна та / або касаційна скарга, заяви / клопотання), в яких наявне прохання про надіслання копій процесуальних документів на електронну пошту, яка не є офіційною, не може вважатися належним врученням та підтверджувати день вручення.
70. Якщо суд надіслав рішення на електронну адресу, яку зазначив учасник справи, це можна вважати додатковим засобом інформування учасника справи, який посилює реалізацію гарантії учасника бути обізнаним про свою справу. Однак це не звільняє суд від обов`язку надіслати учаснику справи повне рішення у спосіб, встановлений процесуальним законом.».
Отже, колегія суддів приходить до висновку, що надіслання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху від 17.11.2025 на електронну пошту позивача відбулося не у спосіб, встановлений процесуальним законодавством.
Із матеріалів справи встановлено, що копію ухвали про залишення позовної заяви без руху у паперовій формі 12.01.2026 направлено на поштову адресу позивача, однак підтвердження отримання вказаної ухвали позивачем у матеріалах справи відсутнє. 
Додатково колегія суддів вказує, що 13.01.2026 позовну заяву ОСОБА_2 залишено без розгляду, тобто на наступний день після офіційного надсилання ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 17.11.2025 на поштову адресу позивача.
З огляду на вищевикладене, колегія суддів зазначає, що при вирішенні питання про дотримання позивачем строку на усунення недоліків позовної заяви необхідно виходити із дати отримання ним судового рішення, надісланого у порядку та у спосіб, встановлений законом.
Однак, суд першої інстанції достовірно не встановив факт отримання такої ухвали позивачем, при цьому норми статті 18 КАС України не зобов`язують позивача реєструватись у електронному кабінеті у ЄСІТС.
Відповідно до частини третьої статті 312 Кодексу адміністративного судочинства України, у випадках скасування судом апеляційної інстанції ухвал про відмову у відкритті провадження у справі, про повернення позовної заяви, зупинення провадження у справі, закриття провадження у справі, про залишення позову без розгляду справа (заява) передається на розгляд суду першої інстанції.
Враховуючи, що доводи апелянта стосовно порушення судом першої інстанції норм процесуального права знайшли своє підтвердження під час розгляду апеляційної скарги в суді апеляційної інстанції, колегія суддів дійшла висновку про необхідність задоволення апеляційної скарги ОСОБА_1 , скасування ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 13.01.2026 та направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Керуючись ст.ст. 248, 310, 315, 316, 321, 328 КАС України, суд,-
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 13.01.2026 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про визнання протиправною та скасування постанови про накладення адміністративного стягнення задовольнити.
Ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 13.01.2026 у справі № 755/3387/25 скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених частиною 5 статті 291, пунктом 2 частини 5 статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення .

Суддя-доповідач О.Г. Попова 

Судді О.В. Говорун

О.В. Чуприна
.