РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2026 року, місто Звягель Житомирської області

Звягельський міськрайонний суд Житомирської області
в складі: головуючого - судді Мозгового В.Б.,
за участю секретаря судового засідання Горбатюк І.О.,
представника позивачки Кобриної Н.В.
(Справа № 285/5898/25, провадження у справі № 2/0285/630/26)
розглянув у судовому засіданні у загальному порядку цивільну справу за позовом адвоката Кобріної Ніни Володимирівни, яка діє в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа ОСОБА_3 про припинення права власності на частку в майні
В С Т А Н О В И В:
У жовтня 2025 року до суду звернулась адвокат Кобріга Н. В. в інтересах ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 в якому просить суд припинити право власності останнього на 30/100 часток в будинку АДРЕСА_1 та визнати за нею право власності на цю частку.
В обґрунтування позову зазначає, що їй згідно свідоцтва про право на спадщину належить 28/100 часток будинку АДРЕСА_1 , а 30/100 часток належить відповідачу ОСОБА_2 та 42/100 третій особі ОСОБА_3 .. Відповідач своєю часткою в будинку тривалий час не користується, участі в його утриманні не приймає, та не цікавиться нею взагалі. Згідно висновку експерта №2/06-2026, частка відповідача має 74,94% фізичного зносу та перебуває в аварійному стані.
Позивачка посилаючись на те, що оскільки вона не може спільно користуватися з відповідачем майном внаслідок того, що він ним не цікавиться, участі у його утриманні не бере, майно перебуває в аварійному стані, а також те, що припинення права власності не завдасть відповідачу істотної шкоди, просить суд позов задовольнити.
Представник позивача в судовому засіданні позов підтримала та просила його задовольнити, а також не заперечувала щодо ухвалення у справі заочного рішення.
Відповідач в судове засідання повторно не з`явився, причини неявки не повідомив. Про місце і час розгляду справи відповідач повідомлений відповідно до ч. 11 ст. 128 ЦПК України. Відзив на позовну заяву від відповідача до суду не надходив. Також до суду не надходили від відповідача заяви чи клопотання щодо розгляду справи. 
З огляду на вказане, а також враховуючи, що представник позивачки не заперечує щодо вирішення справи в порядку заочного розгляду, суд з урахуванням положень ч. 1 ст. 280, ст. 281 ЦПК України, вважає за можливе ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного. 
Встановлено, що позивачці ОСОБА_1 на підставі договору дарування від 12.04.2016 р. належить 28/100 часток будинку АДРЕСА_1 , а 30/100 часток належить відповідачу ОСОБА_2 на підставі договору дарування від 27.02.1957 р. та 42/100 третій особі ОСОБА_3 (а.с.8, 9,12).
Згідно висновку експерта №2/06-2026 від 03 лютого 2026 року за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи ринкова вартість 30/100 частини житлового будинку складає 156 835 грн. Також згідно зазначеного висновку, частка відповідача ОСОБА_2 має 74,94% фізичного зносу та перебуває в аварійному стані. (а.с.59-86).
Відповідно до квитанції від 13.08.2025 року, ОСОБА_1 внесено на депозитний рахунок 158 588 грн. компенсації вартості 30/100 частки житлового будинку (а.с.21).
Статтею365 ЦК України передбачено, що право особи на частку у спільному майні може бути припинене за рішенням суду на підставі позову інших співвласників, якщо: 1) частка є незначною і не може бути виділена в натурі; 2) річ є неподільною; 3) спільне володіння і користування майном є неможливим; 4) таке припинення не завдасть істотної шкоди інтересам співвласника та членам його сім`ї. Суд постановляє рішення про припинення права особи на частку у спільному майні за умови попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду. 
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 18 грудня 2018 року у справі № 908/1754/17 (провадження № 12-180гс18) зроблено висновок, що «відсутність конструкції («за наявності одночасно») в статті 365 ЦК України свідчить про можливість припинення права особи на частку у спільному майні за рішенням суду на підставі позову інших співвласників за наявності хоча б однієї з перелічених законодавцем у частині першій цієї статті обставин (зокрема, в пунктах 1-3). Водночас необхідно зважати, що правова норма, закріплена пунктом 4 частини першої статті 365 ЦК України, не може вважатися самостійною обставиною для припинення права особи на частку у спільному майні за рішенням суду, оскільки фактично встановлює неприпустимість такого припинення (таке припинення є неможливим у разі, якщо воно завдасть істотної шкоди інтересам співвласника та членам його сім`ї). Припинення права особи на частку у спільному майні за рішенням суду на підставі положень цієї статті можливе за наявності хоча б однієї з обставин, передбачених пунктами 1-3 частини першої статті 365 ЦК України, за умови, що таке припинення не завдасть істотної шкоди інтересам співвласника, та попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду, а не за наявності всіх обставин, передбачених цією статтею, в їх сукупності». 
Встановлено, що відповідач будинком не користується, тривалий час в ньому не проживає, місце його перебування невідоме, участі в утриманні будинку не бере, витрат на його збереження та відновлення не несе, що підтверджується відповіддю ЦНАП відділу ведення реєстру територіальної громади Звягельської міської ради від 24.11.2025 року, а також Актом депутата міської ради від 05.08.2025 р. (а.с.14, 15, 35). Відсутність відповідача та неможливість встановлення місця його перебування унеможливлює погодження між сторонами питань щодо належного утримання, ремонту та подальшого використання спільного майна.
Крім того, позивачка ОСОБА_1 володіє та користується спільним майном, а саме будинку АДРЕСА_1 , однак не має можливості належним чином спільно володіти і користуватися будинком за його призначенням разом з відповідачем, оскільки відповідач фактично самоусунувся від виконання обов`язків співвласника, не бере участі в управлінні майном та його утриманні, а технічний стан будинку виключає можливість його нормального спільного використання. Отже, суд вважає, що байдуже ставлення відповідача до своєї частки у спільному майна створює для позивачки надмірний і несправедливий тягар щодо утримання будинку.
Таким чином враховуючи, що спільне володіння і користування будинком сторонами є неможливим, а також, що припинення права власності не завдасть істотної шкоди відповідачу та його сім`ї, оскільки будинком він та його сім`я тривалий час не користуються, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими і підлягають до задоволення.
Також з відповідача на користь позивачки підлягають стягненню судові витрати, а саме судовий збір в сумі 1585 грн. 88 коп.
Керуючись ст.ст. 2, 7, 10, 81, 141, 263, 265, 280-282 ЦПК України, суд,
У Х В А Л И В:
Позовні вимоги  ОСОБА_1 (1968 року народження, РНКОПП НОМЕР_1 , мешканка АДРЕСА_1 ) до ОСОБА_2 , (останнє відоме місце проживання  АДРЕСА_1 ) про припинення права власності на частку в майні – задовольнити повністю.
Право власності на 30/100 частки в будинку АДРЕСА_1 , яка належить ОСОБА_2 - припинити.
Визнати за ОСОБА_1 право власності на 30/100 частки будинку АДРЕСА_1 
Виплатити ОСОБА_2 грошову компенсацію його частки у спільному майні в сумі 156 835 (сто п`ятдесят шість тисяч вісімсот тридцять п`ять) грн. з рахунку Державної казначейської служби України, які попередньо внесені ОСОБА_1 , згідно квитанції № 16 від 13.08.2025 р. в АТ «Ощадбанк».
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд – якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення.
Рішення суду набирає законної сили , якщо протягом тридцяти днів відповідачем не подано заяву про перегляд заочного рішення або позивачем апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.
Апеляційна скарга подається учасниками справи до Житомирського апеляційного суду.
Повний текст рішення виготовлено 16 червня 2026 року. 

Головуючий