ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/1136/25 Суддя (судді) першої інстанції: Діска А.Б.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 червня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Карпушової О.В., суддів: Епель О.В., Файдюка В.В., розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ГРУП УКРАЇНА" на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 05 червня 2025 р. у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ГРУП УКРАЇНА" до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,

В С Т А Н О В И В : 

08.01.2025 до Київського окружного адміністративного суду надійшов позов Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ГРУП УКРАЇНА" до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про скасувати податкового повідомлення-рішення форми "Н" №338560411 від 25.04.2024.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що спірне рішення, прийняте відповідачем за наслідками камеральної перевірки, є протиправним, оскільки позивач не згоден з висновками відповідача про порушення позивачем положень податкового законодавства щодо реєстрації податкових накладних.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 17.01.2025 позовну заяву було залишено без руху та встановлено десятиденний строк для усунення недоліків позовної заяви з дня отримання копії даної ухвали. 
Вказаною ухвалою запропоновано усунути недоліки шляхом подання до суду клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду.
Позивачем на виконання зазначеної ухвали було подано клопотання про поновлення строку звернення до адміністративного суду, в якому позивач зазначив, що строк звернення до суду на сьогодні складає 1095 днів, позивач був впевнений в тому, що передбачений законом строк для оскарження ППР та податкової вимоги складає 1095 днів. Крім того, позивач зазначає, що воєнний стан є поважною причиною для поновлення процесуальних строків.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 05.06.2025 відмовлено у задоволені клопотання про поновлення строку звернення до суду з цим позовом, причини визнано неповажними і позовну заяву повернуто.
Приймаючи таке рішення суд першої інстанції виходив з того, що позивач не навів поважних причин пропуску строку звернення до суду з цим позовом.
Позивачем подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу суду першої інстанції, як таку що прийнято з порушенням норм процесуального права, та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що судом першої інстанції не правильно оцінено його доводи поважності причини і наполягає на поновленні строку звернення до суду, посилаючись на норми Податкового кодексу України та на судову практику.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 17.06.2025 було витребувано справу зі суду першої інстанції, після її надходження, було 06.10.2025 відкрито апеляційне провадження та призначено до слухання у порядку письмового провадження. 
Відповідачем надано відзив на апеляційну скаргу, яким підтримано висновку суду першої інстанції.
Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, на території України було введено воєнний стан, який на сьогоднішній день подовжено.
Відповідно до рекомендації щодо роботи судів в умовах воєнного стану опублікованих Радою Суддів України 02.03.2022 процесуальні строки за можливістю продовжуються щонайменше до закінчення воєнного стану.
Беручи до уваги викладене, через те, що визначений законом строк розгляду справи сплив, колегія суддів з урахуванням запровадження на території України воєнного стану вважає за необхідне продовжити строк розгляду апеляційної скарги на розумний строк. 
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке. 
Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Поняття суду, встановленого законом зводиться не лише до правової основи самого існування суду, але й дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, тобто охоплює всю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів.
Згідно положень ч.5 ст.242 КАС України правові позиції Верховного Суду є обов`язковими для судів нижчих інстанцій.
Так, суд першої інстанції розглядаючи цей позов дійшов висновку, що строк звернення до суду з цим позовом позивач пропустив і причини пропуску не є поважними.
Колегія суддів погоджується з таким висновком, оскільки він зроблений з урахуванням правових позицій Верховного Суду.
Отже, судом першої інстанції правильно зазначено, що питання строків звернення до суду як і з попереднім використанням платником податків досудового порядку вирішення спору, так і без застосування зазначеної процедури було предметом неодноразового розгляду Верховним Судом і станом на сьогодні практика Верховного Суду з цього питання є сформованою і усталеною.
26 листопада 2020 року Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду ухвалив постанову у справі № 500/2486/19, у якій зазначив, що граматичне тлумачення змісту пункту 56.18 статті 56 ПК України дає підстави для висновку, що вказана норма не встановлює процесуальних строків звернення до суду. Абзац перший цієї норми презюмує право платника податків використати судовий порядок оскарження відповідного рішення контролюючого органу та встановлює момент виникнення права на відповідне оскарження - з моменту отримання платником податків податкового повідомлення-рішення або іншого рішення контролюючого органу. Також він передбачає, що при реалізації такого права необхідно враховувати строки давності, установлені статтею 102 ПК України.
Виходячи з наведених вище мотивів, Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду сформулював такий правовий висновок: «Норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті».
Виходячи з наведених вище мотивів, Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду сформулював правовий висновок, відповідно до якого норма пункту 56.18 статті 56 ПК України не визначає процесуального строку звернення до суду і, відповідно, не є спеціальною щодо норми пункту 56.19 статті 56 ПК України. Водночас, норма пункту 56.19 статті 56 ПК України є спеціальною щодо норми частини четвертої статті 122 КАС України, має перевагу в застосуванні у податкових спорах і регулює визначену її предметом групу правовідносин - оскарження в судовому порядку податкових повідомлень-рішень та інших рішень контролюючих органів про нарахування грошових зобов`язань за умови попереднього використання позивачем досудового порядку вирішення спору (застосування процедури адміністративного оскарження - абзац третій пункту 56.18 статті 56 ПК України). Вона встановлює строк для їх оскарження протягом місяця, що настає за днем закінчення процедури адміністративного оскарження відповідно до пункту 56.17 цієї статті».
Таким чином, незважаючи на те, що правовий висновок, викладений у вищевказаній постанові, безпосередньо стосується застосування пункту 56.19 статті 56 ПК при вирішенні питання дотримання строку звернення до суду з позовом про визнання протиправними і скасування податкових повідомлень-рішень після проведення процедури адміністративного оскарження, Верховний Суд у складі судової палати також більш широко виклав і новий підхід у тлумаченні пунктів 56.18 статті 56 і 102.1 статті 102 ПК як норм, які не визначають процесуального строку звернення до суду в податкових правовідносинах, що мало бути враховано у подальшому правозастосуванні при вирішенні аналогічних питань. Цей висновок фактично мав універсальний характер.
У розвиток зазначеного правового підходу у постанові від 27 січня 2022 року у справі № 160/11673/20 Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду сформулював наступний правовий висновок: «Процесуальний строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (рішення про застосування штрафних санкцій) у випадку, якщо платником податків не використовувалася процедура досудового вирішення спору (адміністративного оскарження) визначається частиною другою статті 122 КАС України - становить шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів. Судова палата вважає, що такий висновок не суперечить пункту 56.18 статті 56 ПК України, який закріплює право на звернення до суду з позовом у будь-який момент після отримання такого рішення, але при реалізації цього права має враховуватися строк давності».
Таким чином, строк звернення до суду з позовом про скасування податкового повідомлення-рішення (без використання процедури досудового вирішення спору) становив шість місяців і обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Отже, з урахуванням встановлених обставин, позивач звертаючись з цим позовом у січні 2025 року пропустив строк оскарження ППР №338560411 від 25.04.2024.
Таким чином, колегія суддів дійшла до висновку, що судом першої інстанції правильно встановлені обставини справи, висновки суду відповідають обставинам у справі, норми процесуального права застосовані з дотриманням положень КАС України, підстави для скасування ухвали суду першої інстанції відсутні. 
Керуючись ст. 308, 311, 312, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В: 

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ГРУП УКРАЇНА" на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 05 червня 2025 р. - залишити без задоволення.
Ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 05 червня 2025 р. у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "СМАРТ ГРУП УКРАЇНА" до Головного управління Державної податкової служби у м. Києві про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, - залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції за наслідками перегляду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 

Колегія суддів: О.В. Карпушова 
О.В. Епель

В.В. Файдюк