РІШЕННЯ
Іменем України

30 квітня 2026 року 
м. Київ
справа №990/57/25
адміністративне провадження № П/990/57/25 
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Уханенка С.А.,
суддів - Кашпур О.В., Мельник-Томенко Ж.М., Радишевської О.Р., Смоковича М.І.,
за участю:
секретаря судового засідання - Часник А.О., 
представника відповідача - Друцької О.Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративну справу, за позовом ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними дій та рішення, зобов`язання вчинити дії,
УСТАНОВИВ:
1. ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) 11.02.2025 надіслав до Верховного Суду як суду першої інстанції позов до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України (далі - ВККС України, Комісія, відповідач), у якому просив, з урахуванням заяви про збільшення розміру позовних вимог:
- визнати протиправними дії ВККС України щодо проведення 14.01.2025 тестування когнітивних здібностей, яке є частиною кваліфікаційного іспиту, за допомогою автоматизованого інструменту вимірювання психологічних та інших характеристик особистості «РSYМЕТRІСS»;
- визнати протиправним та скасувати рішення ВККС України від 20.01.2025 №16/зп-25, яким затверджено кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, складеного 10, 13, 14 та 15 січня 2025 року кандидатами на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах (кримінальна спеціалізація) в межах конкурсу, оголошеного рішенням ВККС України від 14.09.2023 №94/зп-23 (зі змінами) (додатки 1, 2), у частині визначення бала кандидата ОСОБА_1 та результату відповідного етапу кваліфікаційного іспиту;
- зобов`язати відповідача повторно провести тестування когнітивних здібностей кандидата на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах (кримінальна спеціалізація) ОСОБА_1 у межах конкурсу, оголошеного рішенням ВККС України від 14.09.2023 №94/зп-23 (зі змінами), відповідно до вимог Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, затвердженого рішенням ВККС України від 19.06.2024 №185/зп-24, Регламенту ВККС України.
2. Позов обґрунтовано тим, що, виходячи з аналізу нормативно-правового регулювання процедури складання кваліфікаційного іспиту, форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення, затверджуються ВККС України, а база тестових завдань іспиту з когнітивних здібностей формується Національною школою суддів України. Отже, виключно ВККС України надано повноваження визначати форму та зміст тестувань, методику оцінювання результатів іспиту під час добору на посаду судді.
2.1. Проте, усупереч вимог Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів, затвердженого рішенням ВККС України від 19.06.2024 №185/зп-24, Регламенту ВККС України, затвердженого рішенням ВККС України від 23.10.2024 №331/зп-24, для проведення тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту було протиправно залучено Товариство з обмеженою відповідальністю (далі - ТОВ ) «Сайметрікс-Україна». Тобто база тестових завдань іспиту з когнітивних здібностей формувалася не Національною школою суддів України. Водночас запропонована ТОВ «Сайметрікс-Україна» програма тестування ВККС України не перевірялася та, відповідно, не могла бути застосована для тестування когнітивних здібностей кандидатів як частини кваліфікаційного іспиту.
2.2. За твердженням позивача, указані дії та рішення ВККС України порушують його право на подальшу участь у конкурсі на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах, оголошеному рішенням від 14.09.2023 №94/зп-23 (зі змінами).
3. Ухвалою від 14.02.2024 Верховний Суд відкрив провадження в адміністративній справі за позовом ОСОБА_1 , вирішив справу розглядати в порядку спрощеного позовного провадження колегією суддів у складі п`яти суддів та призначив справу до розгляду в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
4. У відзиві на позовну заяву ВККС України заперечила проти доводів позивача та просила суд відмовити в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 у повному обсязі.
4.1. Відповідач вважає, що рішення ВККС України від 20.01.2025 №16/зп-25 є правомірним і повністю відповідає критеріям, установленим у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України).
4.2. Також відповідач, з-поміж іншого, наголосив, що рішенням ВККС України від 23.10.2024 №331/зп-24 (із змінами) затверджено особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методику оцінювання його результатів під час кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах та залучено розробника - ТОВ «Сайметрікс-Україна» - як уповноваженого представника для проведення тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту для цілей кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах. Указаними особливостями порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів передбачено, що тестування здійснюється з використанням комп`ютерної техніки та за допомогою автоматизованого інструменту вимірювання психологічних та інших характеристик особистості «PSYMETRICS». Рівність умов для учасників анонімного тестування забезпечено особливостями порядку проведення тестування когнітивних здібностей та єдиною методикою затвердження його результатів.
4.3. На переконання відповідача, позивач був ознайомлений з особливостями проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів до проведення тестування, а тому твердження позивача про протиправність проведеного за допомогою автоматизованого інструменту вимірювання психологічних та інших характеристик особистості «РSYМЕТRІСS» тестування когнітивних здібностей фактично виражає незгоду останнього з отриманим результатом тестування.
5. У відповіді на відзив ОСОБА_1 зауважив, що у відзиві відповідач фактично підтверджує доводи позову про те, що тестування когнітивних здібностей 14.01.2025 здійснювала не ВККС України, а база тестових завдань іспиту з когнітивних здібностей формувалася не Національною школою суддів України. Для вимірювання рівнів вербального та абстрактно-логічного інтелекту під час тестування 14.01.2025 використовувався інструмент «PSYMETRICS», заявлені властивості здійснювати відповідні виміри якого нічим не підтверджені та відповідачем не перевірялися.
6. У додаткових поясненнях ВККС України звернула увагу, що відповідно до пункту 2.4 Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів проекти програм етапів іспиту, таксономічні характеристики тестувань та завдання іспиту розробляються Національною школою суддів України або самостійно Комісією. До виконання цих заходів може бути залучено інших фахівців. 
6.1. ВККС України звернулася до Проєкту Європейського Союзу «Право-Justice» в Україні щодо надання допомоги для проведення тестування когнітивних здібностей кандидатів на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах. За результатами тендеру на надання послуг щодо тестування когнітивних здібностей кандидатів на посаду судді в межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів у Вищому антикорупційному суді та Апеляційній палаті Вищого антикорупційного суду, Антикорупційною ініціативою ЄС в Україні укладено договір із ТОВ «Сайметрікс-Україна» на проведення тестування. З метою забезпечення проведення тестування когнітивних здібностей кандидатів на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах між Expertise France, що імплементує Проєкт Європейського Союзу «Право-Justice» в Україні, та ТОВ «Сайметрікс-Україна» 11.04.2024 було укладено договір.
6.2. Отже, проведення кваліфікаційного іспиту здійснено ВККС України в порядку та відповідно до вимог чинного законодавства України, дії ВККС України були повністю регламентовані нормами Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та нормативних актів, прийнятих на основі положень цього Закону, будь-які порушення прав, свобод чи законних інтересів позивача під час проведення кваліфікаційного іспиту - відсутні.
7. У судовому засіданні представник відповідача заперечив проти доводів і вимог позовної заяви та просив відмовити в задоволенні позову. У судове засідання позивач не з`явився, подав заяву про розгляд справи без його участі.
8. Заслухавши пояснення представника відповідача і дослідивши матеріали справи, Верховний Суд установив такі обставини.
9. Рішенням ВККС України від 14.09.2023 №94/зп-23 (зі змінами, внесеними рішенням Комісії від 14.12.2023 № 171/зп-23) оголошено конкурс на зайняття 550 вакантних посад суддів в апеляційних судах (далі - Конкурс).
10. Рішенням ВККС України від 04.03.2024 №147/ас-24 ОСОБА_1 допущено до проходження кваліфікаційного оцінювання та участі в Конкурсі.
11. Рішенням ВККС України від 19.06.2024 №184/зп-24 призначено кваліфікаційне оцінювання в межах Конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах та встановлено черговість етапів проведення кваліфікаційного оцінювання: перший - складання кваліфікаційного іспиту; другий - дослідження досьє та проведення співбесіди.
12. Рішенням ВККС України від 11.09.2024 №270/зп-24 призначено кваліфікаційний іспит під час кваліфікаційного оцінювання в межах Конкурсу, оголошеного рішенням Комісії від 14.09.2023 №94/зп-23 (зі змінами), та визначено таку черговість етапів його проведення: перший етап - тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації відповідного суду; другий етап - тестування когнітивних здібностей; третій етап - виконання практичного завдання зі спеціалізації відповідного суду. 
13. Рішення ВККС України від 02.10.2024 №306/зп-24 затверджено програму іспиту і таксономічну характеристику анонімного тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного оцінювання кандидатів на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів.
14. Рішенням ВККС України від 21.10.2024 №323/зп-24 затверджено кодовані та декодовані результати тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації апеляційного загального суду (кримінальна спеціалізація), допущено кандидатів, які успішно склали тестування загальних знань у сфері права та знань зі спеціалізації апеляційного загального суду (кримінальна спеціалізація), зокрема й ОСОБА_1 , до другого етапу кваліфікаційного іспиту в межах Конкурсу - тестування когнітивних здібних здібностей та затверджено графіки його проведення.
15. Рішенням ВККС України від 23.10.2024 №331/зп-24 визначено особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методику оцінювання його результатів під час кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах Конкурсу. Залучено розробника - ТОВ «Сайметрікс-Україна» - як уповноваженого представника для проведення тестування когнітивних здібностей під час кваліфікаційного іспиту для цілей кваліфікаційного оцінювання кандидатів на посаду судді в межах Конкурсу.
16. Зазначеному рішенню про залучення розробника передувало листування між Комісією та керівництвом Проєкту Європейського Союзу «Право-Justice» в Україні щодо закупівлі тестів для оцінки когнітивних здібностей:
- листом від 16.08.2024 №01-4590/24 Комісія, з-поміж іншого, просила підтримки в забезпеченні тестування когнітивних здібностей кандидатів на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів, а також у вирішенні питання фінансування послуг організації, яка реалізовуватиме такі тестування;
- листом від 29.08.2024 заступниця керівниці Проєкту Європейського Союзу «Право-Justice» направила напрацьований документ «Технічне завдання та технічні вимоги» для залучення надавача послуг з організації та проведення відповідних типів тестування. Листом від 13.09.2024 було надіслано Комісії оновлений проєкт технічного завдання;
- листом від 16.09.2024 №28-5105/24 ВККС України повідомила про погодження проєкту надісланого технічного завдання без зауважень.
17. Рішенням ВККС України від 19.12.2024 №376/зп-24 установлено середній допустимий бал тестування когнітивних здібностей у межах Конкурсу - 100 IQ-балів, що відповідає 41,4 тестового бала.
18. Рішенням ВККС України від 20.01.2025 № 16/зп-25 затверджено кодовані та декодовані результати тестування когнітивних здібностей, складеного 10, 13, 14 та 15 січня 2025 року кандидатами на зайняття вакантних посад в межах Конкурсу. Відповідно до додатку 2 зазначеного рішення бал кандидата на посаду судді апеляційного суду у межах Конкурсу (кримінальна спеціалізація) ОСОБА_1 (код кандидата - 29001888) становив 35,6 балів, результат кваліфікаційного іспиту - «Не складено».
19. На звернення ОСОБА_1 від 15.01.2025 листом від 24.01.2025 №21-413/25 ВККС України повідомила, що Комісія не має інформації щодо змісту питань та наданих позивачем відповідей під час тестування, а відповідний лист буде надіслано до ТОВ «Сайметрікс-Україна».
20. ОСОБА_1 30.01.2025 та 31.01.2025 звернувся до ВККС України із заявами про надання відомостей, зокрема, щодо факту затвердження Комісією бази тестових запитань для проведення тестування когнітивних здібностей, встановлення адаптивного механізму подачі запитань, перевірки коректності тестових запитань і відповідей на них, а також надання копій договору Комісії з ТОВ «Сайметрікс-Україна», на підставі якого використовувався інструмент «PSYMETRICS» під час проведення тестування когнітивних здібностей 14.01.2025.
21. Листом від 14.02.2025 №21-943/25 ВККС України повідомила, зокрема, про те, що затвердження бази тестових запитань законодавством не передбачено, а також про те, що Комісією не здійснювалася перевірка функціональних можливостей, зокрема адаптивного механізму подачі запитань інструменту «PSYMETRICS». 
22. Відповідно до відповіді ТОВ «Сайметрікс-Україна» (лист від 29.01.2025 №07/0125) можливість ознайомлення з питаннями, що були сформовані респонденту під час тестування, та результатами відповідей на них технічно відсутня. Це пояснюється тим, що кожен тест інструменту «PSYMETRICS» оснащений адаптивним механізмом подачі питань: кожне наступне питання подається респонденту з банку питань автоматично з урахуванням індексу складності попереднього питання та правильності або неправильності відповіді на нього. Таким чином, при наданні правильної відповіді на питання наступне питання буде запропоноване з підвищеним рівнем складності. На підставі адаптивного механізму подачі питань для кожного респондента забезпечується індивідуальний і неповторний варіант 30 питань по кожному тесту, але водночас нівелюється можливість ознайомлення з питаннями, що були сформовані респонденту під час тестування, та результатами відповідей на них.
23. Не погодившись із діями Комісії щодо проведення тестування когнітивних здібностей за допомогою автоматизованого інструменту вимірювання психологічних та інших характеристик особистості «РSYМЕТRІСS», а також з рішенням Комісії від 20.01.2025 №16/зп-25, позивач звернувся з позовом до Верховного Суду як суду першої інстанції.
24. Спеціальним законом, який регулює питання проведення конкурсу на посаду судді, є Закон України «Про судоустрій і статус суддів» від 02.06.2016 №1402-VIII (далі - Закон України «Про судоустрій і статус суддів»).
25. Відповідно до частини першої статті 79 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» конкурс на зайняття вакантної посади судді проводиться відповідно до цього Закону та положення про проведення конкурсу на зайняття вакантної посади судді, що затверджується ВККС України, з дотриманням вимог законодавства про забезпечення рівних прав та можливостей жінок і чоловіків.
26. ВККС України проводить конкурс на зайняття вакантних посад суддів апеляційного суду, вищого спеціалізованого суду чи суддів Верховного Суду на основі рейтингу кандидатів за результатами кваліфікаційного оцінювання та з урахуванням особливостей, визначених статтею 793 цього Закону (частина перша статті 792 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).
27. Пункт 2 частини першої статті 793 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначає, що в конкурсі на зайняття вакантної посади судді апеляційного суду, вищого спеціалізованого суду може брати участь особа, яка відповідає вимогам до кандидата на посаду судді, за результатами кваліфікаційного оцінювання підтвердила здатність здійснювати правосуддя у відповідному суді та з відповідною спеціалізацією, а також відповідає одній із вимог, визначених частиною першою статті 28 (для апеляційного суду), частиною першою чи другою статті 33 (для вищого спеціалізованого суду) цього Закону.
28. Згідно з частинами першою, другою статті 83 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кваліфікаційне оцінювання проводиться ВККС України з метою визначення здатності судді (кандидата на посаду судді) здійснювати правосуддя у відповідному суді за визначеними законом критеріями. Критеріями кваліфікаційного оцінювання є: 1) компетентність (професійна, особиста, соціальна тощо); 2) професійна етика; 3) доброчесність.
29. За приписами частин першої, другої статті 85 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кваліфікаційне оцінювання включає такі етапи: 1) складання кваліфікаційного іспиту; 2) дослідження досьє та проведення співбесіди.
30. Відповідно до частин першої, третьої-п`ятої статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» кваліфікаційний іспит є атестуванням професійної компетентності кандидата на посаду судді з метою виявлення належних знань, рівня підготовки та здатності здійснювати правосуддя у відповідному суді.
30.1. Кваліфікаційний іспит проводиться шляхом складання анонімних тестувань та практичних завдань. Анонімне тестування проводиться щодо когнітивних здібностей, історії української державності, загальних знань у сфері права та однієї або кількох спеціалізацій суду на вибір: адміністративної, господарської та загальної (цивільної і кримінальної). Практичні завдання проводяться щодо вибраної (вибраних) кандидатом спеціалізації (спеціалізацій) суду. Форма та зміст тестувань, практичних завдань, а також порядок їх проведення затверджуються ВККС України.
30.2. ВККС України не пізніше ніж за 30 днів до дня проведення кваліфікаційного іспиту оприлюднює його програму та перелік питань тестування (крім тестування щодо когнітивних здібностей) на своєму офіційному веб-сайті.
30.3. Кандидат на посаду судді вважається таким, що склав кваліфікаційний іспит з вибраної спеціалізації суду, якщо він, зокрема, успішно пройшов тестування щодо когнітивних здібностей. Успішним проходженням вважається набрання кандидатом середнього допустимого бала тестування щодо когнітивних здібностей, встановленого ВККС України.
31. Згідно з положеннями пункту 6 частини першої статті 93 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» до повноважень ВККС України належить, зокрема, затвердження порядку складання кваліфікаційного іспиту та методики оцінювання кандидатів.
32. Рішенням від 19.06.2024 №185/зп-24 ВККС України затвердила Положення про порядок складання кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання кандидатів (далі - Положення).
33. Відповідно до пункту 1.3.1 Положення когнітивні здібності встановлюються за сукупністю таких складових: логічне мислення (вміння та навички визначати причинно-наслідкові зв`язки, закономірності та характеристики предметів, явищ і процесів за сукупністю їх ознак (підпункт 1.3.1.1 пункту 1.3.1); вербальне мислення (уміння та навички визначати важливі дані, розуміти складні тексти, виокремлювати основне від другорядного, а також формулювати правильні висновки за результатами аналізу отриманої інформації (підпункт 1.3.1.2 пункту 1.3.1).
34. За пунктом 2.4 Положення проєкти програм етапів іспиту, таксономічні характеристики тестувань та завдання іспиту розробляються Національною школою суддів України або самостійно Комісією. До виконання цих заходів може бути залучено інших фахівців.
35. З урахуванням вимог Закону України «Про судоустрій і статус суддів» та Положення рішенням ВККС України від 02.10.2024 №306/зп-24 затверджено та оприлюднено на офіційному вебсайті Комісії програму іспиту і таксономічну характеристику анонімного тестування когнітивних здібностей, а також опубліковано перелік типових тестових питань під час кваліфікаційного оцінювання кандидатів на зайняття вакантних посад суддів апеляційних судів.
36. Відповідно до пункту 5.1 Положення роботи учасників перевіряються та оцінюються в інформаційній системі.
37. Згідно з пунктами 5.6, 5.7 розділу 5 Положення бали за кожен етап іспиту визначаються окремо. Максимально можливий бал на етапі тестування когнітивних здібностей - 60.
38. Методика оцінювання результатів тестування когнітивних здібностей визначається окремим рішенням Комісії (пункт 5.4 Положення).
39. Рішенням від 23.10.2024 №331/зп-24 Комісією за сприяння Проєкту Європейського Союзу «Право-Justice» залучено до співпраці Товариство з обмеженою відповідальністю «Сайметрікс-Україна», яким розроблено та запропоновано Комісії особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей, зокрема методику оцінювання його результатів.
40. Відповідно до Особливостей порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів, затверджених рішенням Комісії від 23.10.2024 №331/зп-24 (далі 0 Особливості), тестування здійснюється з використанням комп`ютерної техніки та за допомогою автоматизованого інструменту вимірювання психологічних та інших характеристик особистості «PSYMETRICS».
40.1. Кожен тест Інструменту «PSYMETRICS» - абстрактно-логічний та вербальний складається із завдань різного типу, рівня складності та оснащений адаптивним механізмом подачі запитань (Computer Adaptive Testing), у якому кожне наступне запитання подається учаснику іспиту із банку запитань автоматично з урахуванням індексу складності попереднього запитання та правильності або неправильності відповіді на нього. При наданні правильної відповіді на запитання наступне пропонується із підвищеним рівнем складності, що забезпечує більш точне вимірювання здібностей кожного учасника іспиту.
40.2. У межах кожного тесту учаснику іспиту подається індивідуальний і неповторний варіант із 30 запитань. Таким чином, у межах тестування кожному учаснику іспиту пропонується 60 запитань.
40.3. Результати кожного тесту в інструменті «PSYMETRICS» підраховуються за допомогою стандартизованих IQ балів за шкалою від 55 балів до 145 балів за градацією:
- 55- 69 балів - дуже низький рівень;
- 70- 85 балів - низький рівень;
- 86- 92 бали - нижчий за середній рівень;
- 93- 107 балів - середній;
- 108- 115 балів - вищий за середній;
- 116- 130 балів - високий рівень;
- 131- 145 балів - дуже високий рівень.
40.4. Підрахунок балів здійснюється з урахуванням рівня складності запитання. За кожний із чотирьох рівнів складності нараховується відповідна кількість сирих балів від 0,2 до 0,8, після чого сирі бали переводяться у стандартизовані IQ бали згідно з алгоритмами Інструменту «PSYMETRICS».
41. За приписами абзацу 2 пункту 6.3.3. Положення учасник визнається таким, що успішно склав тестування когнітивних здібностей, у разі набрання встановленого Комісією середнього допустимого та більшого бала тестування.
42. Згідно з пунктом 6.8.2. Положення прохідний бал за тестування когнітивних здібностей - середній допустимий бал тестування, встановлений Комісією.
43. Рішенням ВККС України від 19.12.2024 №376/зп-24 установлено середній допустимий бал тестування когнітивних здібностей у межах конкурсу на зайняття вакантних посад суддів в апеляційних судах - 100 IQ-балів, що відповідає 41,4 тестового бала.
44. З огляду на зазначене нормативно-правове регулювання Суд констатує, що успішне проходження тестування когнітивних здібностей є необхідною умовою для визнання кандидата таким, що склав кваліфікаційний іспит. Відтак недосягнення позивачем установленого ВККС України прохідного бала свідчить про нескладення відповідного етапу іспиту та унеможливлює визнання кваліфікаційного іспиту складеним у цілому.
45. Оцінюючи доводи позивача щодо протиправності залучення Комісією ТОВ «Сайметрікс-Україна» та формування бази тестових завдань не Національною школою суддів України, Верховний Суд виходить із такого.
46. Як уже зазначалося, частиною четвертою статті 74 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено обов`язок Комісії оприлюднювати програму іспиту та перелік питань тестування, за винятком тестування щодо когнітивних здібностей. 
47. Отже, законодавець свідомо виокремив тестування когнітивних здібностей як особливий вид оцінювання, для якого не встановлено вимоги щодо оприлюднення переліку питань, що зумовлено специфікою такого тестування. Це зумовлено природою та функціональним призначенням тестування когнітивних здібностей як психометричного інструменту оцінювання.
47.1. Зокрема, тестування когнітивних здібностей спрямоване не на перевірку обсягу набутих знань, а на вимірювання інтелектуальних характеристик особи (логічного, аналітичного, абстрактного мислення, швидкості обробки інформації тощо). Ефективність такого тестування безпосередньо залежить від збереження конфіденційності тестових завдань і недопущення попереднього ознайомлення з ними. Розкриття конкретного переліку питань або завдань нівелювало б здатність тесту об`єктивно вимірювати когнітивні здібності, підміняючи їх перевіркою запам`ятовування правильних відповідей, і підривало б об`єктивність результатів тестування як психометричного інструменту. 
48. Згідно з пунктом 2.4 Положення проєкти програм етапів іспиту, таксономічні характеристики тестувань та завдання іспиту можуть розроблятися як Національною школою суддів України, так і самою Комісією. Водночас до виконання відповідних заходів прямо передбачена можливість залучення інших фахівців.
49. Таким чином, наведена норма не встановлює виключної компетенції Національної школи суддів України щодо розроблення завдань іспиту, а навпаки - надає ВККС України право альтернативно визначати суб`єкта їх розроблення та залучати сторонніх спеціалістів. Зрештою, остаточне затвердження як порядку проведення тестування, так і методики оцінювання його результатів здійснюється саме Комісією, що свідчить про реалізацію нею власних повноважень, а не їх делегування третій особі.
50. З огляду на викладене Суд дійшов висновку, що залучення Комісією ТОВ «Сайметрікс-Україна» як фахівця для розроблення завдань тестування когнітивних здібностей та методики оцінювання його результатів прямо відповідає вимогам пункту 2.4 Положення і не суперечить положенням Закону України «Про судоустрій і статус суддів».
51. Отже, доводи позивача про те, що ВККС України діяла протиправно у зв`язку із залученням указаного товариства, а також про обов`язковість формування бази тестових завдань виключно Національною школою суддів України, є необґрунтованими та спростовуються наведеними нормами права і встановленими Судом обставинами.
52. У продовження зазначеного Верховний Суд відхиляє доводи позивача про те, що Комісія не надала йому можливості ознайомитися з тестовими питаннями, поставленими під час тестування, та наданими ним відповідями, з огляду на те, що такі твердження не враховують правової природи тестування когнітивних здібностей і порядку його організації. 
52.1. Специфіка психометричного інструменту оцінювання передбачає необхідність забезпечення конфіденційності тестових матеріалів, що унеможливлює їх розголошення, у тому числі після проходження тестування, оскільки це могло б нівелювати ефективність і об`єктивність оцінювання. За таких обставин відсутність доступу позивача до тестових завдань і відповідей не свідчить про протиправну бездіяльність Комісії.
53. Щодо доводів ОСОБА_1 про те, що запропонована ТОВ «Сайметрікс-Україна» програма тестування не перевірялася та не тестувалася ВККС України, Верховний Суд зауважує про таке.
54. Законодавство не містить вимог щодо обов`язкового здійснення окремої формалізованої процедури апробації програми тестування як самостійної процедури перед її затвердженням. Водночас Положення передбачає, що саме ВККС України визначає порядок проведення кваліфікаційного іспиту та методику оцінювання, а також здійснює їх затвердження.
55. Суд установив, що особливості порядку проведення тестування когнітивних здібностей та методика оцінювання його результатів, розроблені за участю ТОВ «Сайметрікс-Україна», були предметом розгляду Комісії та затверджені її рішенням у межах наданих повноважень. Сам факт такого затвердження свідчить про попередню оцінку Комісією запропонованих підходів, їх відповідності меті іспиту та можливості практичного застосування.
56. У зв`язку з цим відсутні правові підстави вважати, що програма тестування когнітивних здібностей не була належним чином перевірена чи оцінена ВККС України, оскільки затвердження відповідної методики Комісією свідчить про здійснення необхідної попередньої оцінки її змісту та придатності до застосування. Тому доводи позивача в цій частині є необґрунтованими, не підтверджені належними і допустимими доказами на предмет того, що застосована методика є недосконалою або такою, що призвела до викривлення результатів тестування.
57. Ураховуючи зазначене, розглянувши матеріали справи, повно та всебічно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, Верховний Суд дійшов висновку про правомірність дій ВККС України щодо проведення 14.01.2025 тестування когнітивних здібностей, яке є частиною кваліфікаційного іспиту, за допомогою автоматизованого інструменту вимірювання психологічних та інших характеристик особистості «РSYМЕТRІСS», а також рішення ВККС України від 20.01.2025 №16/зп-25, у частині, що стосується ОСОБА_1 , а тому в задоволенні позову ОСОБА_1 необхідно відмовити.
58. З огляду на результат вирішення справи, розподіл судових витрат не здійснюється.
59. Керуючись статтями 246, 250, 255, 262, 266, 295 КАС України, Верховний Суд
ВИРІШИВ:
1. У задоволенні позову ОСОБА_1 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України про визнання протиправними дій та рішення, зобов`язання вчинити дії відмовити повністю.
2. Рішення суду може бути оскаржене до Великої Палати Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту судового рішення.
3. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після набрання законної сили рішенням Великої Палати Верховного Суду за наслідками апеляційного перегляду.
Повне рішення виготовлено 01.05.2026.
Суддя-доповідач С.А. Уханенко
Судді: О.В. Кашпур
Ж.М. Мельник-Томенко
О.Р. Радишевська
М.І. Смокович