Справа № 555/205/24
Номер провадження 2/555/36/26

Р І Ш Е Н Н Я 
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 

30 квітня 2026 року 
Березнівський районний суд Рівненської області в складі:
головуючого судді - Мельничук Н. В.
при секретарі Кравчук С. Я.,
з участю представника позивача - адвоката Мельник В.М.
відповідача ОСОБА_1 
представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката Щур О.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Березне цивільну справу за позовом акціонерного товариства комерційний банк " ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Стислий виклад позиції позивача.
Позивач в обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 06.04.2023 Відповідач ознайомився з умовами кредитування та підписав Паспорт кредиту (копія додається до позовної заяви).06.04.2023 Відповідач підписав Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг (надалі - Договір, копія додається до позовної заяви) та погодив наступні умови: 1. Тип кредиту та розмір кредитного ліміту: відновлювана кредитна лінія до 200 000 грн. (п.9.2. Договору); 2. Тип кредитної карти: Картка «Універсальна»; 3. Строк кредитування: 12 місяців з пролонгацією (п.9.2. Договору); 4. Процентна ставка, відсотків річних: 42,0% (п.9.3 Договору); 5. Кількість та розмір платежів, періодичність: сплата мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту (п.9.4. Договору); 6. Розмір мінімального обов`язкового платежу: - 5% від заборгованості, але не менше ніж 100 грн, щомісячно, або 10% від заборгованості, але не менше 100 грн, щомісячно - у разі прострочки, починаючи з другого місяця прострочення (п.9.4. Договору); 7. Проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч.2 ст.625 Цивільного кодексу України встановлюються за домовленістю Сторін у тпроцентах від простроченої суми заборгованості в розмірі: 60,00% (п.9.5. та п. 2.1.1.2.12. Договору).Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг Відповідачем підписано у системі самообслуговування Приват24 за допомогою OTP пароля, про що зазначено в полі підпис Клієнта із позначкою дати та часу. Використання OTP пароля тв якості простого електронного підпису погоджено із Відповідачем у Анкеті- опитувальнику від 10.01.2023 р., яка підписана Відповідачем власноруч на планшеті, що відповідає вимогам Постанови НБУ від 13.12.2019 № 151 “Про затвердження тПоложення про застосування цифрового власноручного підпису в банківській системі України”.На підставі укладеного Договору Відповідач отримав платіжний інструмент - кредитну картку номер - НОМЕР_1 , строк дії - 04/27, тип – Картка "Універсальна", що підтверджується випискою по рахунку (додається до позовної заяви).Відповідач користувався кредитним лімітом, відповідно до виписки по рахунку вчиняв операції, таким чином, згідно до Положення про порядок емісії та еквайрінгу платіжних інструментів, що затверджено Постановою НБУ №164 від 29.07.2022 р., Відповідач є власником рахунку та держателем платіжного інструменту для здійснення операцій за рахунком.У зв`язку з зазначеними порушеннями зобов`язань за кредитним договором та з урахуванням внесених коштів на погашення заборгованості Відповідач станом на 09.01.2024 року має заборгованість — 73643.83 грн., яка складається з наступного: 56053.37 грн. - заборгованість за тілом кредита, 17590.46 грн. - заборгованість за простроченими відсотками.
Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі.
Ухвалою суду від 31 січня 2024 року відкрито провадження, визначено розглядати справу у порядку спрощеного позовного провадження, з викликом сторін та запропоновано відповідачеві, зокрема, в 15-денний строк подати відзив на позов.
Представник позивача - адвокат Мельник В.М. в судовому засіданні позов підтримав, просив задовольнити.
Відповідач ОСОБА_1  в судовому засіданні позовні вимоги не визнала просила відмовити в задоволенні позову .
Представник відповідача ОСОБА_1 - адвокат Щур О.В.в судовому засіданні позовні вимоги не визнав просив відмовити в задоволенні позову .
Встановлені судом фактичні обставини та відповідні їм правовідносини, норми права, які застосовував суд, мотиви суду.
Судом встановлено, що 06 квітня 2023 року підписано паспорт кредиту та підписано заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в АТ «ПриватБанк», відповідно до якої ця заява разом з пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг та Тарифами банку, які були надані в письмовому вигляді для ознайомлення, становлять між сторонами договір про надання банківських послуг.
Підписом в паспорті кредиту засвідчено згоду на те, що вказана анкета-заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг та Тарифами банку становить договір про надання банківських послуг між ним та банком, а також те, що вона зобов`язується виконувати зазначені умови та правила надання банківських послуг.
Відповідно до наданої позивачем виписки з карткового рахунку банк відкрив відповідачу картковий рахунок та видав кредитну картку, якою останній користувався, здійснюючи відповідні платежі.
Згідно із розрахунком заборгованості, наданим АТ КБ «ПриватБанк», відповідач станом на 09 січня 2024 року має заборгованість за договором від 06 квітня 2023 року у розмірі 73643.83 грн, з яких 56053.37 грн - заборгованість за кредитом, 17590.46 грн - заборгованість за простроченими відсотками за користування кредитом.
Згідно листа Криворізької центральної окружної прокуратури № 4689/25-вих від 24.10.2025 року , в провадженні слідчого відділення ВП №4 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження № 12023181060000125 від 08.04.2023. 06.10.2023 вказане кримінальне провадження на підставі постанови прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури було об"єднане з кримінальним провадженням № 12023020070000061 від 03.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 190 КК України / в редакції чинній до 11.08.2023/. 04.07..2025, кримінальне провадження № 12023020070000061 від 03.02.2023 закрито 04.07.2025 в порядку ст. 284 ч.1 п. 2 КПК України. 16.12.2025 постанова слідчого СВ ВП №4 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області від 04.07.2025 про закриття кримінального провадження , скасована постановою першого заступника Криворізької центральної окружної прокуратури. На даний час у вказаному кримінальному провадженні триває досудове розслідування. 
Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до частини першої статті 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України (стаття 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).
Відповідно до статті 10 ЦПК України при розгляді справи суд керується принципом верховенства права. Суд розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї та практику Європейського суду з прав людини як джерело права (далі - ЄСПЛ). Забороняється відмова у розгляді справи з мотивів відсутності, неповноти, нечіткості, суперечливості законодавства, що регулює спірні відносини.
У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру.
Процесуальний порядок провадження у цивільних справах визначається ЦПК України та іншими законами України, якими встановлюється зміст, форма, умови реалізації процесуальних прав і обов`язків суб`єктів цивільно-процесуальних правовідносин та їх гарантій.
Згідно з частинами першою та другою статті 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
У статті 15 ЦК України передбачено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
У позовній заяві банк посилався на те, що станом на 09 січня 2024 року у відповідача існує заборгованість за договором у розмірі 73643.83 грн, з яких 56053.37 грн - заборгованість за кредитом, 17 590.46 грн - за відсотками за користування кредитом.
Заперечуючи проти позову у частині заборгованості, утвореної внаслідок списання коштів 06 квітня 2023 року у сумі 56053.37 грн , відповідач зазначила, що 06.04.2023 року приблизно о 16.35 год до неї на телефон зателефонува особа, яка представилась працівником служби безпеки ПрАТ " Київстар " повідомила що її сім-картку мобільного оператора зв"язку " Київстар" буде заблоковано та попросила при наступному дзвінку підтвердити операцію. В подальшому у мобільному додатку " Приват 24" було створено нову кредитну картку , внаслідок чого із зазначеної банківської картки знято грошові кошти та переведено на іншу банківську картку. 
Невідкладно, відповідач зателефонувала на гарячу лінію банку та не підтвердила операції зі списання вказаних коштів.
Положеннями статті 12 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Суд, зберігаючи об`єктивність і неупередженість сприяє врегулюванню спору шляхом досягнення угоди між сторонами; роз`яснює у випадку необхідності учасникам судового процесу їхні процесуальні права та обов`язки, наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій; сприяє учасникам судового процесу в реалізації ними прав, передбачених цим Кодексом; запобігає зловживанню учасниками судового процесу їхніми правами та вживає заходів для виконання ними їхніх обов`язків.
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях (частини перша, п`ята, шоста статті 81 ЦПК України).
Суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім витребування доказів судом у випадку, коли він має сумніви у добросовісному здійсненні учасниками справи їхніх процесуальних прав або виконанні обов`язків щодо доказів, а також інших випадків, передбачених цим Кодексом. Позивач, особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб, повинні подати докази разом з поданням позовної заяви. Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (частини друга, четверта статті 83 ЦПК України).
Відповідно до частини п`ятої статті 177 ЦПК України позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 43 ЦПК України учасники справи мають право подавати докази, яке у взаємозв`язку з положеннями статті 44 цього Кодексу повинно використовуватись добросовісно, а не всупереч завданню судочинства. Отже, учасники справи зобов`язані подавати усі наявні у них докази в порядку та строки, встановлені законом або судом, не приховувати докази.
Норми ЦПК України надають детальну регламентацію строків подання доказів, що об`єктивно мінімізує можливі випадки зловживання правами у сфері доказування.
У постанові Верховного Суду від 16 серпня 2023 року у справі № 176/1445/22, зазначено: «Банк має доводити, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; у разі недоведеності обставин, які безспірно свідчать про те, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, необхідно виходити з відсутності вини користувача у перерахуванні чи отриманні спірних грошових коштів; сам по собі факт коректного вводу вихідних даних для ініціювання такої банківської операції, як списання коштів з рахунку користувача, не може достовірно підтверджувати ту обставину, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції; за відсутності належних та допустимих доказів сумніви та припущення мають тлумачитися переважно на користь споживача, який зазвичай є «слабкою» стороною у таких цивільних відносинах, правові відносини споживача з банком фактично не є рівними».
Отже, саме банк має подати беззаперечні докази сприяння відповідачем незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дала змогу ініціювати платіжні операції 06 квітня 2023 року.
Крім того, на банк як на позивача відповідно до положень статей 12, 81, 177 ЦПК України покладено обов`язок надати докази на підтвердження заявлених позовних вимог.
Суд , дослідивши наявні у матеріалах справи докази, надавши їм правову оцінку , приходить до висновку, що встановлені на їх підставі обставини не доводять того, що відповідач своїми діями чи бездіяльністю сприяла втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дала змогу ініціювати платіжні операції зі списання коштів з її картки 06 квітня 2023 року.
Відповідно до пункту 7 розділу VI Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використання, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705 (у редакції, чинній станом на 27 травня 2022 року; далі - Положення № 705), емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу.
Емітент у разі здійснення помилкового або неналежного переказу, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, що ним не виконувалися, після виявлення помилки негайно відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Емітент у разі повідомлення користувачем про незавершену операцію з унесення коштів через платіжні пристрої банку-емітента на рахунки, відкриті в банку-емітенті, після подання користувачем емітенту відповідного документа, що підтверджує здійснення цієї операції, негайно зараховує зазначену в цьому документі суму коштів на відповідний рахунок (пункт 8 розділу VI Положення № 705).
Відповідно до пункту 9 розділу VI Положення № 705 користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.
Враховуючи положення пунктів 7-9 розділу VI Положення № 705, відповідач не може нести відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, а банк не довів, що ОСОБА_1 своїми діями сприяла втраті та/або незаконному використанню інформації, яка дає змогу ініціювати спірні платіжні операції.
Відповідно до висновку, сформульованого Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 14 грудня 2021 року у справі № 147/66/17, добросовісність - це певний стандарт поведінки, який характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення. Принцип добросовісності передбачає, що сторони повинні діяти добросовісно під час реалізації їхніх прав і передбаченого договором та/або законом виконання їхніх обов`язків. Введення у цивільне законодавство принципу добросовісності є заходом, спрямованим на зміцнення моральних засад цивільно-правового регулювання. Саме з позиції моральності необхідно оцінювати поведінку суб`єкта права як добросовісну або недобросовісну.
Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, та, що не відповідає попереднім заявам або поведінці однієї сторони, за умови, що інша розумно на них покладається (постанова Верховного Суду від 16 лютого 2022 року у справі № 914/1954/20).
Сама собою суперечлива поведінка не заборонена. Заборона суперечливої поведінки не покликана покарати особу, яка діє суперечливо. Право блокується через очевидну несправедливість, що в конкретних ситуаціях може виникати в результаті суперечливої поведінки (рішення ЄСПЛ від 17 січня 2013 року у справі «Карабет та інші проти України» («Karabet and others v. Ukraine»), заяви № № 38906/07 і 52025/07, пункт 276).
Верховний Суд зазначає, що коли виникає судовий спір, то учасники цивільного обороту мають розуміти, що їх дії (бездіяльність) чи правочини можуть бути піддані оцінці крізь призму справедливості, розумності та добросовісності.
Подібні висновки викладено у постановах Верховного Суду від 14 травня 2024 року у справі № 357/13500/18 (провадження № 61-3809св24), від 31 жовтня 2024 року у справі № 344/7040/18 (провадження № 61-4902св24).
ЄСПЛ зазначив, що принцип «процесуальної рівності сторін» передбачає, що у випадку спору, який стосується приватних інтересів, кожна зі сторін повинна мати розумну можливість представляти свою справу, включаючи докази, в умовах, які не ставлять цю сторону в істотно більш несприятливе становище стосовно протилежної сторони (рішення у справі «Dombo Beheer B. V. v The Netherlands», заява № 14448/88, пункт 33, від 27 жовтня 1993 року).
Також згідно з усталеною практикою ЄСПЛ неповідомлення про важливі факти може вважатися зловживанням правом, особливо якщо інформація стосується самої суті справи, і причин ненадання такої інформації належним чином не пояснено (рішення у справах «Гросс проти Швейцарії» («Gross v. Switzerland») [ВП], заява № 67810/10, пункт 28, 2014 рік; «Предеску проти Румунії» («Predescu v. Romania»), заява № 21447/03, пункти 25, 26, від 02 грудня 2008 року, та ухвала щодо прийнятності у справі «Гадрабова та інші проти Чеської Республіки» («Hadrabova and Others v. the Czech Republic»), заяви № № 42165/02 і 466/03, від 25 вересня 2007 року).
У постанові Верховного Суду від 23 січня 2018 року у справі № 202/10128/14-ц, зазначено, що банк у разі здійснення недозволеної або некоректно виконаної платіжної операції, якщо користувач невідкладно повідомив про платіжні операції, які він не виконував або які були виконані некоректно, негайно відшкодовує платнику суму такої операції та за необхідності відновлює залишок коштів на рахунку до того стану, у якому він був перед виконанням цієї операції. Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо спеціальний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем або електронної ідентифікації самого спеціального платіжного засобу та його держателя, крім випадків, коли доведено, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню персонального ідентифікаційного номера або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.
В судовому засіданні встановлено, що споживач ОСОБА_1 діяла швидко (протягом короткого терміну з часу вчинення першого списання коштів, ураховуючи час з`єднання з оператором кол-центру відповідача) та оперативно, вжила усіх визначених заходів, які передбачені в такому випадку щодо доведення її непричетності до здійснення несанкціонованих дій зі списання коштів, а тому в задоволенні позову слід відмовити.
Відповідно до ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись ст.ст.526,546,548,549,550,611 ЦК України, ст.ст.4,5,12,258,259,263-265,280-289 ЦПК України, суд -
В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову акціонерного товариства комерційний банк " ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості- відмовити .
Апеляційну скаргу може бути подано протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення суду до Рівненського апеляційного суду . Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Сторони та інші учасники справи:
Позивач акціонерне товариство комерційний банк " ПриватБанк"" адреса Україна, 01001, місто Київ, вул.Грушевського,1Д, ЄДРПОУ 14360570.
Відповідач ОСОБА_1 адреса АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

    Суддя:	  	    Мельничук Н. В.