Справа №461/8821/25 

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 травня 2026 року            м.Львів
Галицький районний суд м. Львова 
в складі:
головуючого судді   Радченка В.Є. 
з участю: 
секретаря судового засідання   Яцишин В.
позивача      ОСОБА_1 
представника позивача    ОСОБА_2 
представника відповідача   Процик І.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження у м. Львові цивільну справу за позовом  ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ), в інтересах якого діє адвокат Багрій Олег Любомирович (адреса: 79010, м. Львів, вул. Севастопольська, 8/9; РНОКПП: НОМЕР_2 ) до Львівської міської ради (адреса: 79000, м. Львів, пл. Ринок, 1; ЄДРПОУ: 04055896), співвідповідач ОСОБА_3 (адреса: АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_3 ) про встановлення факту родинних відносин,-
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Багрій Олег Любомирович, звернувся до суду із позовом до Львівської міської ради про встановлення факту родинних відносин.              В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, однак документи, які б підтверджували факт родинних відносин між ним та померлою, не збереглися, у зв`язку з чим позивач позбавлений можливості оформити спадкові права у позасудовому порядку.          З огляду на наведене, просить позов задовольнити та встановити факт родинних відносин, а саме факт того, що ОСОБА_1 є двоюрідним племінником померлої ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .           Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 04.11.2025 року відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду.        Ухвалою Галицького районного суду м. Львова від 04.11.2025 року задоволено клопотання представника позивача про витребування доказів та витребувано у Сьомої Львівської державної нотаріальної контори Львівської області спадкову справу №98/2025 після смерті ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .          В судовому засіданні представник Львівської міської ради щодо задоволення позову заперечувала, покликаючись на недоведеність факту родинних відносин між позивачем та померлою ОСОБА_4 належними та допустимими доказами.    Протокольною ухвалою суду від 10.02.2026 року задоволено клопотання представника позивача про залучення співвідповідача у справі, ОСОБА_3 .       Після залучення співвідповідача судом здійснювався виклик останнього у судові засідання за зареєстрованим місцем проживання, однак поштове відправлення повернулося на адресу суду із відміткою «адресат відсутній за вказаною адресою».        06.04.2026 року представником позивача подано додаткові письмові пояснення, у яких останній додатково обґрунтував наявність родинних відносин між позивачем та ОСОБА_4 , посилаючись на письмові докази, наявні у матеріалах справи.
 Допитані у судовому засіданні свідки: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 — надали аналогічні за змістом пояснення та підтвердили, що ОСОБА_1 та ОСОБА_4 перебували у родинних відносинах, підтримували сімейні зв`язки, спілкувалися між собою як родичі, а також підтвердили, що ОСОБА_4 є двоюрідною тіткою позивача.  07.04.2026 року у судове засідання з`явився представник співвідповідача. ОСОБА_9 , який заявив клопотання про надання часу для ознайомлення з матеріалами справи. Учасники справи щодо вказаного клопотання не заперечили.        Протокольною ухвалою суду оголошено перерву у судовому засіданні.    Представник співвідповідача був повідомлений про дату та час наступного судового засідання, призначеного на 07.05.2026 року, під розписку. Однак у судове засідання 07.05.2026 року представник співвідповідача не з`явився, причин неявки суду не повідомив, заяв чи клопотань на адресу суду не подавав.          Суд, заслухавши пояснення учасників справи, показання свідків, дослідивши письмові матеріали справи та оцінивши докази у їх сукупності, приходить до наступного висновку.
 Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.             Згідно із ч.ч.1, 3 ст.12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи та на які вона покликається як на підставу своїх вимог або заперечень.      Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.  Згідно із ст. 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.       Відповідно до вимог ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона покликається як на підставу своїх вимог або заперечень.      За змістом ст.89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.             Відповідно до п.1 ч.1 ст.315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.         Встановлення такого факту допускається у судовому порядку у випадках, коли його підтвердження необхідне особі для реалізації належних їй прав та інтересів, зокрема для оформлення спадкових прав.           Згідно із п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання свідоцтва про право на спадщину.     Крім цього, у п.2 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснено, що якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися до суду із заявою про встановлення цих фактів.            Верховний Суд у постанові від 11.02.2022 року у справі №947/22756/19 зазначив, що цивільне законодавство не передбачає виключного переліку доказів, якими може підтверджуватись факт родинних відносин, а такими доказами можуть бути, зокрема, письмові документи, архівні довідки, відомості органів державної реєстрації актів цивільного стану та показання свідків.              Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть та відомостями Державного реєстру актів цивільного стану громадян.              Згідно відомостей Державного реєстру актів цивільного стану громадян державна реєстрація смерті ОСОБА_4 проведена відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 06.02.2025 року, актовий запис №822.          На час смерті ОСОБА_4 проживала у АДРЕСА_3 . З матеріалів спадкової справи №98/2025 вбачається, що позивач звернувся із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 . Відповідно до свідоцтва про народження батьком позивача є ОСОБА_10 . Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_10 його батьком є ОСОБА_11 , а матір`ю — ОСОБА_12 .          Вказана обставина підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_4 , згідно якого ОСОБА_11 та ОСОБА_13 07 липня 1953 року уклали шлюб, після реєстрації якого їм присвоєно прізвище ОСОБА_14 . Відповідно до свідоцтва про смерть ОСОБА_10 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 . Відповідно до свідоцтва про смерть ОСОБА_11 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 . Відповідно до архівної довідки від 04.03.2025 року №Б-75 у фонді №201 «Греко-католицька митрополича консисторія, м. Львів», у метричній книзі греко-католицької парафії с. Керниця Городоцького повіту Львівського воєводства зі записами про народження за 1901-1943 роки виявлено інформацію про народження: під №1 за 1930 рік — ОСОБА_15 , народженого та хрещеного ІНФОРМАЦІЯ_4 , матір`ю якого зазначено ОСОБА_16 ; під №29 за 1936 рік — ОСОБА_17 , народженої та хрещеної 06 квітня 1936 року, матір`ю якої зазначено ОСОБА_16 .        Таким чином, дослідженими судом письмовими доказами підтверджується, що ОСОБА_18 та ОСОБА_17 є рідними братом та сестрою. Встановлено, що після укладення шлюбу ОСОБА_17 змінила прізвище на ОСОБА_19 , а її дочкою є ОСОБА_4 .    Отже, ОСОБА_4 є двоюрідною сестрою ОСОБА_10 та, відповідно, двоюрідною тіткою позивача ОСОБА_1 .    Судом також враховано, що представником позивача подавались адвокатські запити до органів державної реєстрації актів цивільного стану з метою отримання документів, які б підтверджували факт родинних відносин між позивачем та померлою. Відповідно до наданих відповідей, така інформація є конфіденційною та не підлягає розголошенню, у зв`язку з чим отримати відповідні документи у позасудовому порядку не виявилося можливим.    Допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 надали послідовні, логічні та узгоджені між собою показання, якими підтвердили факт родинних відносин між позивачем та померлою ОСОБА_4 . Показання свідків узгоджуються між собою та не суперечать письмовим доказам, наявним у матеріалах справи.      Разом з тим, сам по собі факт відсутності окремих актових записів чи документів органів державної реєстрації актів цивільного стану не може бути безумовною підставою для відмови у встановленні факту родинних відносин, якщо такий факт підтверджується сукупністю належних, допустимих та взаємоузгоджених між собою доказів.        Наявні у матеріалах справи архівні довідки, документи щодо реєстрації актів цивільного стану, матеріали спадкової справи, а також узгоджені між собою показання свідків у своїй сукупності формують логічний та послідовний ланцюг доказів, який підтверджує факт родинних відносин між позивачем та померлою ОСОБА_4 .      При цьому суд не встановив обставин, які б свідчили про недостовірність поданих доказів, їх штучне створення, суперечливість чи наявність спору щодо спадкових прав між можливими спадкоємцями.             Суд також враховує, що встановлення вказаного юридичного факту має для позивача істотне правове значення, оскільки без підтвердження родинних відносин останній позбавлений можливості реалізувати свої спадкові права у встановленому законом порядку.    Доводи представника Львівської міської ради щодо недоведеності родинних відносин суд вважає неспроможними, оскільки такі спростовуються сукупністю досліджених у судовому засіданні письмових доказів та узгодженими між собою показаннями свідків.
 При цьому сам по собі факт відсутності окремих документів органів державної реєстрації актів цивільного стану не свідчить про відсутність родинних відносин між позивачем та померлою і не може бути безумовною підставою для відмови у задоволенні позову.    З огляду на встановлені обставини справи, досліджені письмові докази, показання свідків, а також враховуючи відсутність іншого способу підтвердження факту родинних відносин між позивачем та померлою ОСОБА_4 , суд приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги є обґрунтованими, доведеними належними та допустимими доказами, а тому підлягають задоволенню.            Керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 76-81, 89, 258, 259, 263-265, 293, 315, 319 ЦПК України, суд, -     
ВИРІШИВ:
Задоволити позов ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_1 ; РНОКПП: НОМЕР_1 ), в інтересах якого діє адвокат Багрій Олег Любомирович (адреса: 79010, м. Львів, вул. Севастопольська, 8/9; РНОКПП: НОМЕР_2 ) до Львівської міської ради (адреса: 79000, м. Львів, пл. Ринок, 1; ЄДРПОУ: 04055896), співвідповідач ОСОБА_3 (адреса: АДРЕСА_2 ; РНОКПП: НОМЕР_3 ) про встановлення факту родинних відносин.            Встановити факт родинних відносин, а саме факт того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП: НОМЕР_1 ) є двоюрідним племінником померлої ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 ), яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (державна реєстрація смерті якої проведена відділом державної реєстрації актів цивільного стану у м. Львові Західного міжрегіонального управління Міністерства юстиції 06.02.2025 року, актовий запис № 822).  Рішення може бути повністю або частково оскаржено в апеляційному порядку учасниками справи, а також особами, які не брали участь у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки безпосередньо до Львівського апеляційного суду. Апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.  Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.        Повний текст рішення виготовлений 11.05.2026 р. 

Суддя    В.Є. Радченко