П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 120/15288/25 
Головуючий суддя 1-ої інстанції - Віятик Н.В.
Суддя-доповідач - Курко О. П. 
09 червня 2026 року м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Курка О. П. 
суддів: Ватаманюка Р.В.  Боровицького О. А. , 
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційні скарги ОСОБА_1 , Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Державного бюро розслідувань на рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 24 квітня 2026 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури та Головне слідче управління Державного бюро розслідувань про визнання протиправним та скасування рішення, 
В С Т А Н О В И В :
рішенням Вінницького окружного адміністративного суду від 24 квітня 2026 року позов задоволено.
Визнано протиправним та скасовано рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області від 23.10.2025 про притягнення адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 4676/10 від 24.11.2011 р., видане Київської обласною КДКА) до дисциплінарної відповідальності у виді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 6 (шість) місяців, з моменту його прийняття 23.10.2025.
Стягнуто на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір в сумі 968,96 грн за рахунок бюджетних асигнувань Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області.
Не погоджуючись із прийнятим судовим рішенням, ОСОБА_1 , Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Вінницької області, Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури, Державне бюро розслідувань подали апеляційні скарги.
В своїй апеляційній скарзі ОСОБА_1 посилається на те, що суд першої інстанції дійшов хибного висновку про можливість направлення скарги про дисциплінарний проступок до КДКА іншого регіону, оскільки відповідно до ч. 3 ст. 33 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється виключно кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України. Дана норма є імперативною, не містить застережень, винятків чи альтернатив і не підлягає розширеному тлумаченню. При цьому, апелянт зазначила про відсутність повноважень у членів КДКА Вінницької області у зв`язку із закінченням строку, на який вони були обрані, та порушення принципу континуїтету. У зв`язку з вищевикладеним, позивачка просить змінити рішення суду першої інстанції з підстав, зазначених в апеляційній скарзі, в решті - залишити рішення суду першої інстанції без змін.
Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури в апеляційній скарзі просить скасувати рішення суду першої інстанції та відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Так, апеляційна скарга обґрунтована тим, що дисциплінарна палата діяла в межах Регламенту КДКА регіону. КДКА вважає, що нею правомірно визнано поведінку позивачки та її представниці зловживанням правами та вжито передбачених п. 6.4.9. Регламенту КДКА регіону заходів у вигляді відключено від відеоконференції, оскільки поведінка позивачки та її представниці у засіданні палати, як вбачається з відеозаписів, долучених позивачкою до позовної заяви та змісту протоколу засідання палати, не відповідає вимогам стриманості та коректності у поведінці адвоката та свідчить про зловживання правами і намагання затягування розгляду дисциплінарної справи, що є неприпустимим. Також КДКА стверджує, що суд першої інстанції протиправно не обмежився перевіркою дотримання процедури прийняття оскаржуваного рішення, а фактично дослідив матеріали дисциплінарної справи.
Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Вінницької області в апеляційній скарзі просить скасувати рішення суду першої інстанції та відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Так, в апеляційній скарзі зазначено, що висновок суду першої інстанції про те, що застосування до адвоката Надіч Н.Д. заходу реагування у вигляді відключення від дистанційного зв`язку під час розгляду дисциплінарної справи призвело до фактичного позбавлення позивачки права на професійну правничу допомогу є необґрунтованими. Окрім того, висновок суду першої інстанції про те, що факт залучення захисників із системи безоплатної правової допомоги не може слугувати автоматичним та безумовним доказом вини основного адвоката є хибним.
Державне бюро розслідувань в апеляційній скарзі просить скасувати рішення суду першої інстанції та відмовити у задоволенні позову в повному обсязі. Щодо доводів позивачки про відсутність складу дисциплінарного проступку, то ДБР зазначає, що в супереч приписів норм матеріального права адвокатка Криворучко Л.С. під час надання правової допомоги ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, досудове розслідування у якому здійснювалось ГСУ ДБР, не забезпечила належного захисту інтересів указаних осіб, через неявку у судові засідання під час яких розглядались клопотання сторони обвинувачення та до органу досудового розслідування для проведення окремих слідчих дій. Такі обставини, вимагали необхідності відкладання розгляду справ, залучення адвокатів Північного міжрегіональний центр з надання безоплатної правничої допомоги задля недопущення порушення прав ОСОБА_2 та ОСОБА_3 . При цьому, адвокаткою Криворучко Л.С. не надано, а КДКА Вінницької області у ході розгляду справи не встановлено жодних обставин чи об`єктивних даних, які б свідчили про втручання сторони обвинувачення у здійснення позивачкою своєї професійної діяльності під час надання правової допомоги клієнтам. Не установлено також доказів того, що з боку представників сторони обвинувачення мали місце дії чи бездіяльність, спрямовані на перешкоджання або обмеження незалежності адвоката при виконанні нею своїх обов`язків. Не виявлено також фактів тиску, примусу, дискредитації чи створення штучних перешкод у реалізації адвокатом своїх процесуальних прав, гарантованих Законом України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”. Указане свідчить, що прийняте рішення КДКА Вінницької області від 23.10.2025 про притягнення адвокатки ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за встановлених обставин є законним та обґрунтованим.
Представник ДБР зауважує, що правову оцінку рішенню органів адвокатського самоврядування в питанні притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності суди надають виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану КДКА юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їхньої достатності/недостатності.
За обставинами справи, позивачкою не наведено суттєвих порушень процедури проведення перевірки та прийняття рішення КДКА Вінницької області про притягнення адвокатки до дисциплінарної відповідальності.
25 травня 2026 року на адресу суду надійшла заява позивачки про виклик свідків, зокрема, секретаря судового засідання Печерського районного суду міста Києва Колесник А.Є.; старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Байжанова О.А.; керівника відділу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Говорущака О.М. 
Надаючи оцінку вказаному клопотанню, колегія суддів зазначає, що згідно з статтею 92 КАС України, виклик свідка здійснюється за заявою учасника справи. У заяві про виклик свідка зазначаються його ім`я, місце проживання (перебування) або місце роботи, обставини, які він може підтвердити. Заява про виклик свідка мас бути подана до або під час підготовчого судового засідання, а якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання у справі. В ухвалі про відкриття провадження у справі або в іншій ухвалі, якою суд вирішує питання про виклик свідка, суд попереджає свідка про кримінальну відповідальність за завідомо неправдиве показання чи відмову від давання показань на вимогу суду.
При цьому, з аналізу наведеного вбачається, що така заява може бути подана у випадку розгляду справи з викликом сторін за правилами загального чи спрощеного позовного провадження.
Разом з тим, ухвалами Сьомого апеляційного адміністративного суду від 21.05.2026, 26.05.2026, 28.05.2026 року розгляд вказаної справи призначений в порядку письмового провадження, оскільки рішення суду першої інстанції прийняте у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін. Окрім того, суд апеляційної інстанції вважає, що матеріали справи містять достатній об`єм доказів, необхідний для повного і всебічного з`ясування обставин в адміністративній справі.
Таким чином, враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що у задоволенні заяви позивача про виклик та допит свідків, слід відмовити. 
Окрім того, у відзивах на апеляційні скарги відповідача та третіх осіб, позивачкою заявлено клопотання про забезпечення трансляції судових засідань у справі №120/15288/25 технічними засобами Сьомого апеляційного адміністративного суду до мережі Інтернет на YouTube канал «Судова влада України» https://www.youtube.com/channel/UCFDRcAmACu5ljF-YUMGctnA. Щодо заявлених клопотань, суд зазначає наступне.
Частиною п`ятою статті 10 КАС України передбачено, що особи, присутні в залі судового засідання, представники медіа можуть проводити в залі судового засідання фотозйомку, відео- та аудіозапис з використанням портативних відео- та аудіотехнічних засобів без отримання окремого дозволу суду, але з урахуванням обмежень, встановлених цим Кодексом.
Частиною шостою цієї статті визначено, що трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Якщо всі учасники справи беруть участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, здійснюється транслювання перебігу судового засідання в мережі Інтернет в обов`язковому порядку.
Згідно частини сьомої статті 10 КАС України проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, а також трансляція судового засідання повинні здійснюватися без створення перешкод у веденні засідання і здійсненні учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав.
Отже, виходячи зі змісту процитованої вище ч. 6 ст. 10 КАС України, трансляція судового засідання здійснюється, якщо всі учасники справи беруть участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції.
Однак, розгляд даної справи здійснюється в порядку письмового провадження, у зв`язку з чим в суду відсутній прямий обов`язок забезпечити транслювання перебігу судового засідання в мережі Інтернет.
З огляду на вищезазначене судова колегія дійшла висновку про відсутність підстав для задоволення клопотань позивачки про проведення судового засідання в режимі онлайн трансляції.
Апеляційний розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження, у відповідності до вимог п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України. 
Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що ОСОБА_1 відповідно до свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю за № 4676/10, виданого Київською обласною КДКА 24.11.2011, має право на зайняття адвокатською діяльністю.
Робоче місце адвоката Криворучко Л.С. 03194, м. Київ, Святошинський район, бульвар Кольцова, буд. 14, літ. Д, офіс 610.
02.07.2025 на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва надійшла скарга Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань щодо наявності ознак дисциплінарного проступку у діях адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 4676/10 видано 24.11.2011 року Київською обласною КДКА), скарга зареєстрована в КДКА м. Києва за вх. № 01/210-3/93-25 від 02.07.2025.
Скарга мотивована таким: "...... Адвокат Криворучко Л.С., здійснюючи захист підозрюваних ОСОБА_3 та ОСОБА_2 у кримінальному проваджені №62021000000000702 від 20.08.2021, систематично самоусувається від здійснення захисту прав та інтересів підозрюваних при розгляді клопотань слідчим суддею, проведення органом досудового розслідування слідчих та інших процесуальних дій, що свідчить також про неналежне виконання своїх професійних обов`язків та обов`язку прибуття для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваного.
Слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва Соколовим О.М. у справі №757/22311/25-к- (пр. 1-кс-20387/25) розглядалось клопотання сторони кримінального провадження № 62021000000000702 від 20.08.2021 - старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого Управління Державного бюро розслідувань Байжанова О.А. про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Не дивлячись на виклики слідчого судді, та загалом обізнаності про хід та стан такого розгляду захисник ОСОБА_2 за договором - адвокат Криворучко Л.С. 15.05.2025 до Печерського районного суду м. Києва не з`явилась, від захисту свого клієнта фактично самоусунулась.
Через що на підставі постанови від 15.05.2025 стороною обвинувачення залучено захисника через Північний міжрегіональний центр з надання безоплатної правничої допомоги для проведення окремої процесуальної дії - Руденка С.С. (доручення від 15.05.2025 № 004-260006433).
На наступний день 16.05.2025 адвокат Криворучко Л.С. до Печерського районного суду м. Києва також не з`явилась. 
Тому за ухвалою слідчого судді від 15.05.2025 залучено захисника через Північний міжрегіональний центр з надання безоплатної правничої допомоги для проведення окремої процесуальної дії - ОСОБА_4 (доручення від 16.05.2025 № 004-260006463).
Як наслідок, ухвалою слідчого судці Печерського районного суду м. Києва Соколова О.М. від 16.05.2025 y cправі № 757/22311/25-к клопотання слідчого задоволено, продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_2 до 12.06.2025.
Захисник ОСОБА_2 за договором — адвокат Криворучко Л.С. намагаючись затягнути процедуру продовження строків тримання під вартою свого клієнта, фактично не виконала свої обов`язки як захисника в кримінальному судочинстві, до слідчого судді не прибула.
Аналогічним чином, порушення ч. 2 ст. 47 КПК України, адвокат Криворучко Л.С., будучи заздалегідь обізнаною, не прибула до Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань для участі у виконанні процесуальних дій за участю підозрюваних ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , завчасно слідчого про такі неявки та її причини не повідомила. 
У приміщенні органу досудового розслідування 29.05.2025 слідчим було заплановано допит в якості підозрюваного ОСОБА_3 та вручення стороні захисту копій клопотання та матеріалів про продовження строків досудового розслідування у кримінальному провадженні № 62021000000000702 від 20.08.2021, про що було відомо адвокатку Криворучко Л.С.
Проте, остання до органу досудового розслідування не з`явилась, чим безвідповідально поставилась до своїх обов`язків, не забезпечила захист свого клієнта та не надала правничу допомогу. 
Через що на підставі постанови від 29.05.2025 стороною обвинувачення залучено захисника через Північний міжрегіональний центр з надання безоплатної правничої допомоги для проведення окремої процесуальної дії - Сербіна А.О. (доручення від 29.05.2025 № 004-260007100).
Вже за участі Сербіна А.О., який професійно віднісся до своїх обов`язків захисника, було складено протокол допиту підозрюваного ОСОБА_3 та надано йому можливість отримати копії клопотання та відповідних матеріалів для продовження у слідчого судді строків досудового розслідування.
На наступний день, 30.05.2025 також було заплановано допит в якості підозрюваного ОСОБА_2 та вручення стороні захисту копій клопотання та матеріалів про продовження строків досудового розслідування у кримінальному провадженні № 62021000000000702 від 20.08.2021, про що було відомо адвокату Криворучко Л.С.
Однак, остання знов до органу досудового розслідування не з`явилась, а тому недобросовісно віднеслась до своїх обов`язків та знехтувала інтересами клієнта.
Як наслідок, на підставі постанови від 30.05.2025 стороною обвинувачення залучено захисника через Північний міжрегіональний центр з надання безоплатної правничої допомоги для проведення окремої процесуальної дії - ОСОБА_5 (доручення від 30.05.2025 № 004-260007145).
У присутності адвоката Коломійця С.В. було складено протокол допиту підозрюваного ОСОБА_6 та надано йому можливість отримати копії клопотання та відповідних матеріалів для продовження у слідчого судді строків досудового розслідування.
Після дотримання процедури слідчим у провадженні було повідомлено адвоката Криворучко Л.С. про подання відповідного клопотання слідчому судді Печерського районного суду м. Києва про продовження строків досудового розслідування, але вона недобросовісно поставилась до своїх професійних обов`язків з надання правничої (правової) допомоги клієнтам, до слідчого судді на розгляд клопотання, який тривав декілька днів, не з`явилась.
Так, 04.06.2025 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва Юшкова М.М., надійшло клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Байжанова О.А. про продовження строків слідства (справа № 757/25811/25-к, пр. 1-кс-23491/25).
В судове засідання адвокат Криворучко Л.С. викликалась, але не з`явилась, через що подальший судовий розгляд було перенесено на 05.06.2025.
На наступний день в судове засідання захисник підозрюваних ОСОБА_3 та ОСОБА_2 адвокат Криворучко Л.С. не з`явилась, у зв`язку з чим виникла необхідність призначити підозрюваним захисників, а тому ухвалою слідчого судді від 05.06.2025 залучено захисника через Північний міжрегіональний центр з надання безоплатної правничої допомоги для проведення окремої процесуальної дії - ОСОБА_7 .
Проте, як стало відомо органу досудового розслідування при особистому спілкуванні з адвокатом Хатнюком О.В. останній після телефонної розмови з адвокатом Криворучко Л.С., відмовився прибути до слідчого судді через можливі негативні наслідки для нього, якими пригрозила ОСОБА_1 . 
Обмежуючи незалежність адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підриваючи престиж адвокатури та адвокатської діяльності, знаючи про хід та стан розгляду слідчим суддею ОСОБА_8 клопотання про продовження строків досудового слідства, адвокат Криворучко Л.С не тільки проігнорувала всі судові засідання з даного приводу, але й вживала усіх заходів щодо їx зривання, не надаючи при цьому правової допомоги клієнтам. 
Не дивлячись на це, на підставі постанов від 05.06.2025 стороною обвинувачення через Північний міжрегіональний центр з надання безоплатної правничої допомоги для проведення окремої процесуальної дії залучено ОСОБА_9 захисником адвоката Сербіна А.О. (доручення від 05.06.2025 №004-260007418), а ОСОБА_2 - адвоката Руденка С.С. (доручення від 05.06.2025 № 004-260007417), які приймали участь в судовому засіданні 05.06.2025.
На наступний день розгляду слідчим суддею Юшковим М.М. цього клопотання адвокат Криворучко Л.С., як стало вже за правило, 06.06.2025 до Печерського районного суду м. Києва не прибула, свої знання та професійну майстерність використала для затягування процесу, а не належного захисту й представництва прав та законних інтересів клієнтів.
Захист підозрюваних ОСОБА_3 та ОСОБА_2 під час судового засідання 06.06.2025, як й днем раніше, здійснювали залучені для безоплатної правничої допомоги адвокати Сербін A.O. та відповідно ОСОБА_10 .
Як наслідок, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва Юшкова М.М. від 06.06.2025 у справі № 757/25811/25-к строк досудового розслідування продовжено до шести місяців, тобто до 12.09.2025.
У подальшому органом досудового розслідування вживались заходи до продовження строків тримання під вартою підозрюваних ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , але адвокат Криворучко Л.С. вживала заходи щодо затягування відповідної правової процедури без надання належного захисту своїм клієнтам, для вручення копій клопотань та матеріалів до місця попереднього ув`язнення не з`явилась.
Так, 09.06.2025 в провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва Остапчук T.В. надійшли клопотання сторони кримінального провадження №62021000000000702 від 20.08.2021 - старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Байжанова О.А. про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_3 (справа № 757/26919/25-к, пр. 1-кс-23792/25) та підозрюваного ОСОБА_2 (справа № 757/26786/25-к, пр. 1-кс-23671/25).
Адвокат ОСОБА_1 до суду не прибула, судове засідання було перенесено на 10.06.2025.
Для забезпечення належного права на захист постановами від 10.06.2025 стороною обвинувачення залучено захисника для ОСОБА_11 та ОСОБА_2 через Північний міжрегіональний центр з надання безоплатної правничої допомоги для проведення окремої процесуальної дії - ОСОБА_12 (доручення від 10.06.2025 № 004-260007598, від 10.06.2025 № 004-260007597).
Але у цей день 10.06.2025 адвокат ОСОБА_1 нарешті прибула до слідчого судді, але її ціллю було не вибудування належної правової позиції захисту, а створення будь-яких перепон у розгляді слідчим суддею клопотань сторони обвинувачення, спілкування з захисником наданого за постановою слідчого на окрему процесуальну дію.
Розгляд вказаних клопотань продовжувався 11.06.2025 та 12.06.2025, й супроводжувався намаганнями адвоката Криворучко Л.С. зірвати відповідний розгляд, слідчим суддею, як й слідчим залучались нові захисники, а до процесу долучився новий захисник ОСОБА_3 та ОСОБА_2 за договором - адвокат ОСОБА_13 , яка пов`язана з адвокатом ОСОБА_1 , та продовжила лінію останньої з затягування процесу.
Не дивлячись на протиправну протидію з боку адвоката ОСОБА_1 , не надання клієнтам належної правової допомоги, ухвалами слідчого судді Печерського районного суду м. Києва Остапчук Т.В. від 12.06.2025 продовжено строк тримання під вартою ОСОБА_3 (справа №757/26919/25-к) та ОСОБА_2 (справа №757/26786/25-к) до 09.08.2025 включно.
У кримінальному провадженні №62021000000000702 від 20.08.2021 ОСОБА_1 систематично ігнорує виклики до слідчого судді, сторони обвинувачення.
Остання на зв`язок зі слідчим майже не виходить, будь-яких відомостей про свої неявки та їх причини завчасно не повідомляє. 
Випадки тиску ОСОБА_1 на адвокатів призначених органом (установою), уповноваженим законом на надання безоплатної правової допомоги, як вказувалось вище щодо ОСОБА_7 є непоодинокими.
Адвокат ОСОБА_1 будує свої відносини з колегами на засадах страху перед її фігурою, повним нехтуванням професійних прав інших адвокатів та гарантій професійної діяльності, порушення принципів адвокатської діяльності.
Інші адвокати, які залучаються слідчим суддею та/або стороною обвинувачення для захисту ОСОБА_3 та ОСОБА_2 через самоусунення ОСОБА_1 постійно відмовляються від відповідного призначення через небажання створення собі проблем, надіслання безпідставних скарг на їх дії з боку ОСОБА_1 , про що вона зазначала, зокрема й при залученні за постановою від 08.05.2025 стороною обвинувачення захисника через Північний міжрегіональний центр з надання безоплатної правничої допомоги для проведення окремої процесуальної дії - ОСОБА_14 (доручення від 08.05.2025 №004-260006099) надіслання клієнтом ОСОБА_1 - підозрюваним ОСОБА_3 безпідставної скарги на адвоката ОСОБА_15 .
Орган досудового розслідування, не дивлячись на те, що участь захисника не є обов`язковим при тяжкому злочині, який інкримінується ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , вживає усіх заходів щодо забезпечення останнім належного права на захист у зв`язку з ігноруванням адвокатом ОСОБА_1 своїх обов`язків, як перед стороною обвинувачення, слідчим суддею, так й перед своїми клієнтами.
Під час надання нібито послуг з правничої допомоги підозрюваним ОСОБА_3 та ОСОБА_2 , їх захисту у кримінальному провадженні №62021000000000702 від 20.08.2021, адвокат ОСОБА_1 допустила вищевказані діяння, які містять ознаки дисциплінарного проступку: 
- порушення присяги адвоката України, що виразилось в недотриманні в адвокатській діяльності принципів верховенства права, законності, правил адвокатської етики, негідному і несумлінному забезпеченні права на захист, не надання належної правничої допомоги, безвідповідальному ставленні до покладених на неї обов`язків;
- порушення правил адвокатської етики, що виразилось у грубому нехтуванню основними принципами адвокатської етики: дотримання законності (ст. 7 Правил), пріоритет інтересів клієнта (ст. 8 Правил), компетентність та добросовісність (ст. 11 Правил), повага до адвокатської професії (ст. 12 Правил), чесність та добропорядна репутація (ст. 12-1 Правил), a також побудови відносин з іншими адвокатами на засадах взаємної поваги, дотримання професійних прав адвокатів та гарантій професійної діяльності (ст. 50 Правил);
- неналежне виконання професійних обов`язків, передбачених п.п. 1, 6 ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 21 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”;
- порушення інших обов`язків адвоката, передбачених ч. 5 ст. 22, ч. 5 ст. 40, ч.ч. 1, 2 ст. 47, 133, 134, ч. 1 ст. 193, ч. 3 ст. 295-1 КПК України.».
На підставі рішення Ради адвокатів України від “15” грудня 2021 року № 128 “Про повноважність та неправомочність Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Києва здійснювати свої функції”, рішення Ради адвокатів України від “28” січня 2022 року № 6 “Організаційні питання визнання неповноважності звітно-виборної конференції адвокатів міста Києва на прийняття рішень від 07.11.2021 та відсутність юридичних актів” передано скаргу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань відносно адвоката ОСОБА_1 для подальшого скерування та розгляд КДКА іншого регіону.
15.07.2025 року за скеруванням т.в.о. Голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 07.07.2025 року, на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області надійшла скарга керівника відділу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Говорущака О.М. стосовно діяльності адвоката ОСОБА_1 
16.07.2025 голова дисциплінарної палати у відповідності зі ст. 38 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” надала письмове доручення члену дисциплінарної палати КДКА Вінницької області ОСОБА_16 на проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок, викладених у скарзі.
21.07.2025 перевіряючий член дисциплінарної палати ОСОБА_16 направив електронною поштою адвокату Криворучко Л.С. копію скарги з додатками та запропонував надати пояснення по її суті.
25.07.2025 дисциплінарною палатою направлено адвокату Криворучко Л.С. копію скарги з додатками засобами поштового зв`язку.
04.08.2025 на електронну адресу КДКА Вінницької області надійшло пояснення адвоката Криворучко Л.С. з додатками.
Так, відповідно до пояснень ОСОБА_1 , повідомлення про відповідні судові засідання надходили до неї несвоєчасно, у деяких випадках - лише за кілька хвилин до початку засідання, а в інших - після їх фактичного завершення. У зв`язку з цим вона об`єктивно не мала можливості забезпечити свою присутність у суді. На підтвердження поважності причин пропуску засідань адвокат також надала документи, що свідчать про її одночасну участь в інших судових розглядах у режимі відеоконференції. Також зазначила, що не відповідають дійсності твердження скаржника, що адвокат Криворучко Л.С. неодноразово не з`являлась до органу досудового розслідування для участі у слідчих діях та інших процесуальних діях, оскільки відсутні докази повідомлення адвоката Криворучко Л.С. про необхідність прибуття до органу досудового розслідування на певні дату і час, та у судові засідання.
27.08.2025 членом дисциплінарної палати КДКА адвокатом Ковальовим В.О. прийнято довідку №650 за наслідками проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката Криворучко Л.С., викладених у скарзі керівника відділу Головного слідчого управління ДБР Говорущака О., якою встановлено, що в діях адвоката ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку.
28.08.2025 протоколом засідання дисциплінарної палати КДКА Вінницької області у складі 9 членів дисциплінарної палати, визначено порядок денний з розгляду матеріалів перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_1 для вирішення питання про порушення, або про відмову в порушенні дисциплінарної справи.
Ознайомившись з довідкою про перевірку скарги та матеріалами провадження, керуючись статтями 26, п. 3 ст. 34 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”, Положенням “Про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність”, затвердженим Рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30.08.2014 зі змінами та доповненнями, дисциплінарна палата КДКА Вінницької області прийшла до висновку про наявність ознак дисциплінарного проступку в діях адвоката ОСОБА_1 .
У зв`язку із чим, члени дисциплінарної палати за результатом голосування вирішили порушити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 та розглянути її на черговому засіданні дисциплінарної палати.
28.08.2025 рішенням дисциплінарної палати КДКА Вінницької області вирішено порушити дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_1 (свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю № 4676/10 від 24.11.2011 року, видане Київською обласною КДКА) за скаргою керівника відділу Головного управління Державного бюро розслідувань Говорущака О.М.
02.09.2025 за вих. №592 Дисциплінарна палата КДКА Вінницької області надіслала Керівнику Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_17 та адвокату Криворучко Л.С. копію довідки (адвокату) та копію рішення дисциплінарної палати від 28.08.2025 стосовно адвоката Криворучко Л.С.
Дисциплінарна палата КДКА Вінницької області листом від 09.09.2025 за вих. №604 повідомляла керівника Головного слідчого управління ДБР ОСОБА_17 та адвоката Криворучко Л.С. про те, що розгляд дисциплінарної справи, порушеної стосовно адвоката Криворучко Л.С. за скаргою керівника відділу ГСУ ДБР Говорущака О.М., призначений на 11 год. 26.09.2025 року в приміщенні КДКА Вінницької області за адресою: м. Вінниця, вул. Соборна, 53. За клопотанням, дисциплінарна справа буду розглядатися в режимі відеоконференції.
Вказаний лист надсилався 09.09.2025 на електронні адреси та поштовим зв`язком.
26.09.2025 за №718 до КДКА Вінницької області надійшла заява ОСОБА_1 , в якій просила забезпечити її участь в засіданні 26.09.2025 о 11:00 год та всіх інших засіданнях комісії в режимі відеокоференції.
26.09.2025 за №719 до КДКА Вінницької області надійшла заява від адвоката Надіч Н.Д., в якій просила:
1. Відкласти розгляд скарги ДБР щодо ОСОБА_1 , призначений на 26.09.2025, на іншу дату, щоб забезпечити адвокату належним чином ознайомитись з матеріалами провадження та підготувати правову позицію.
2. Надати адвокату Надіч Н.Д. копії усіх матеріалів дисциплінарного провадження за скаргою ДБР щодо ОСОБА_1 , направивши їх на електронну пошту.
3. Забезпечити участь адвоката Надіч Н.Д. у засіданні КДКА Вінницької області в режимі відеоконференції, завчасно повідомивши про технічний спосіб підключення та надавши необхідні доступи/посилання для приєднання.
4. Не проводити засідань КДКА без участі адвоката Надіч Н.Д.
5. Надати письмову відповідь на цю заяву.
26.09.2025 відбулося засідання дисциплінарної палати. По відеозв`язку за допомогою власних технічних засобів на засіданні дисциплінарної палати були присутні адвокат Криворучко Л.С. та її представниця Надіч Н.Д. 
Надіч Н.Д. заявила клопотання про відкладення розгляду дисциплінарної справи для надання їй можливості ознайомитися з матеріалами дисциплінарної справи.
Члени дисциплінарної палати порадившись вирішили клопотання ОСОБА_13 - представниці адвоката Криворучко Л.С. задовольнити, розгляд дисциплінарної справи відкласти на наступне засідання дисциплінарної палати, на 23 жовтня 2025 року; надати можливість Надіч Н.Д. ознайомитися з матеріалами дисциплінарної справи, порушеної за скаргою керівника відділу Головного управління ДБР Говорущака О.М на дії адвоката Криворучко Л.С.
15.10.2025 за вих. №677 Дисциплінарною палатою КДКА Вінницької області направлено повідомлення на електронні адреси Керівника відділу ГСУ ДБР Говорущаку О.М. та адвокату Криворучко Л.С. про те, що розгляд дисциплінарної справи призначений на 11 год. 23.10.2025.
21.10.2025 адвокатом Надіч Н.Д. до КДКА Вінницької області подано клопотання про відкладення засідання на іншу дату та час, оскільки не може прийняти участь у засіданні 23.10.2025 о 11:00 год, у зв`язку із зайнятістю у судових справах в якості захисника та представника, а саме: у судовому засіданні в Печерському районному суді міста Києва у справі №757/10194/24-к, яке призначено на 23.10.2025 о 11:45; у судовому засіданні у справі №488/466/25 в Миколаївському апеляційному суді 23.10.2025 о 15:00.
Також у поданому клопотанні зазначено, що з метою отримання доказів на підтвердження відсутності складу дисциплінарного проступку адвоката Криворучко Л.С., 21.10.2025 до Печерського районного суду міста Києва та Державного бюро розслідувань було направлено ряд адвокатських запитів, станом на 23.10.2025 відповіді не отримано, що так само є поважною причиною відкладення засідання КДКА Вінницької області.
23.10.2025 за №778 до КДКА Вінницької області надійшла заява про відвід №1, яка подана адвокатом Криворучко Л.С. У вказаній заяві зазначено, що адвокат Криворучко Л.С. не довіряє усьому складу КДКА Вінницької області і заявляє відвід колегіальний одночасний (не кожному по окремо) повному складу КДКА Вінницької області (аналогія закону весь склад суду) голові КДКА Вінницької області Хоменчук К.Л., членам КДКА Півнюк А.О., ОСОБА_16 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 
23.10.2025 за №781 (під час засідання) до КДКА Вінницької області надійшло клопотання адвоката Криворучко Л.С. про залучення інших заінтересованих осіб, в якому просила:
1. Залучити до участі в якості свідків старшого слідчого в особливо важливих справах ГСУ ДБР ОСОБА_22 та керівника відділу ГСУ ДБР Говорущака О.;
2. Відкласти засідання КДКА Вінницької області призначене на 23.10.2025 о 11:00 год. на іншу дату та час, з підстав пп. 7.7 п. 7 Регламенту КДКА регіону (затвердженого рішенням РАУ від 16.02.2013 №77 зі змінами);
3. Забезпечити участь старшого слідчого в особливо важливих справах ГСУ ДБР ОСОБА_22 та керівника відділу ГСУ ДБР Говорущака О. у наступному засіданні КДКА Вінницької області;
4. З метою забезпечення права на захист і права на справедливий суд ст. 6 Конвенції засідання КДКА Вінницької області проводити виключно за участі адвоката ОСОБА_1 та її представника адвоката Надіч Н.Д.; у разі відмови у задоволенні даного клопотання і відмови виконати закон, вважати дане клопотання заявою про відвід колегіальному складу комісії КДКА Вінницької області.
Протоколом засідання дисциплінарної палати КДКА Вінницької області від 23.10.2025 члени дисциплінарної палати (загальний склад дисциплінарної палати 9 членів) розглянули запропонований до розгляду перелік справ, які представлені членами палати, та переконалися, що розгляд кожної справи цілком обґрунтовано пропонується до внесення до порядку денного засідання дисциплінарної палати. Зауважень не надійшло. Вирішила затвердити порядок денний засідання дисциплінарної палати на 23 жовтня 2025 року з розгляду справ відповідно переліку.
Відповідно до Протоколу засідання дисциплінарної палати КДКА Вінницької області від 23.10.2025 у складі 9 членів дисциплінарної палати, за результатами голосування (за - 8 голосів, проти - немає), вирішити притягнути адвоката Криворучко Л.С. (Свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю №4676/10 від 24.11.2011 р. виданого Київською обласною КДКА) до дисциплінарної відповідальності і застосувати дисциплінарне стягнення у виді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 6 (шість) місяців.
Згідно рішення від 23.10.2025 ДП КДКА Вінницької області встановила, що 15.07.2025 року за супровідним листом т.в.о. Голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Андрія Місяця вих. 4136 від 07.07.2025 на адресу КДКА Вінницької області надійшла для розгляду по суті скарга керівника відділу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань Говорущака О.М. стосовно неправомірної, на його думку, діяльності адвоката ОСОБА_1 . 
Скеровуючи скаргу на розгляд КДКА Вінницької області, т.в.о. Голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури послався на рішення Ради адвокатів України № 128 від 15.12.2021 року, яким КДКА м. Києва вважається несформованою у відповідності до Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”, що є наслідком відсутності кворуму в кваліфікаційній та дисциплінарній палаті КДКА м. Києва для прийняття рішень та здійснення повноважень, визначених ст. 50 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”.
16 липня 2025 року дану скаргу для проведення перевірки і складення довідки за її наслідками, передано члену дисциплінарної палати КДКА Вінницької області Ковальову В.О.
29 липня 2025 року на електронну пошту КДКА Вінницької області надійшли пояснення адвоката ОСОБА_1 з додатками.
27 серпня 2025 року член ДП КДКА Вінницької області ОСОБА_16 за наслідками перевірки скарги про дисциплінарний проступок адвоката, надіслав на розгляд дисциплінарної палати довідку та всі матеріали перевірки.
28 серпня 2025 року, за результатами розгляду скарги щодо поведінки адвоката ОСОБА_1 , довідки та матеріалів перевірки, КДКА Вінницької області у складі дисциплінарної палати прийняла рішення, яким вирішено порушити дисциплінарну справу стосовно адвоката ОСОБА_1 
23 жовтня 2025 року за наслідками розгляду дисциплінарної справи членами дисциплінарної палати КДКА Вінницької області встановлено наявність в діях адвоката ОСОБА_1 складу дисциплінарного проступку.
Керівник ГСУ ДБР ОСОБА_23 у своїй скарзі доводить до відома щодо виявлених порушень Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” в діях адвоката ОСОБА_1 та ставить питання про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за неналежне виконання своїх професійних обов`язків визначених Правилами адвокатської етики.
На стадії перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвокатом ОСОБА_1 , були надані письмові пояснення по суті скарги.
26 вересня 2025 року в засіданні ДП КДКА Вінницької області адвокат ОСОБА_1 взяла участь дистанційно і заявила клопотання про відкладення засідання та надання можливості ознайомлення із матеріалами дисциплінарної справи її адвокату Надіч Н.Д.
23 жовтня 2025 року в засіданні ДП КДКА Вінницької області адвокат взяла участь дистанційно за допомогою власних технічних засобів та заявила відвід дисциплінарній палаті КДКА Вінницької області як органу адвокатського самоврядування, у задоволенні якого було відмовлено.
На пропозицію голови ДП КДКА Вінницької області, щодо надання пояснень по суті скарги адвокат Криворучко Л.С. своїм правом на надання пояснень не скористалась.
Так, рішення ДП КДКА Вінницької області від 23.10.2025 мотивоване тим, що в рамках кримінального провадження №62021000000000702 від 20.08.2021, досудове розслідування якого здійснюється Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань Криворучко Л.С. діє в інтересах ОСОБА_2 на підставі договору про надання правничої допомоги №б_н від 27.03.3025 року та ордеру Серія АА №1555565 від 27.03.2025 року у Державному бюро розслідувань. Також захисник Криворучко Л.С. в рамках цього ж кримінального провадження діє в інтересах ОСОБА_3 , на підставі договору про надання правничої допомоги №б_н від 01.02.2025 року та ордеру Серія АА №1538093 від 23.03.2025 року у Державному бюро розслідувань.
ОСОБА_2 та ОСОБА_3 органом досудового розслідування підозрюються у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень та відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства, у такій категорії проваджень участь захисника є обов`язковою.
Під час розгляду дисциплінарної справи встановлено, що захисник підозрюваних – адвокат Криворучко Л.С., будучи належним чином поінформованою про хід досудового розслідування та заплановані судові засідання, не з`явилася на судові засідання, призначені на 15 та 16 травня 2025 року в Печерському районному суді м. Києва, під час розгляду клопотання сторони обвинувачення про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_2 . Унаслідок цього підозрюваний залишився без належного захисту, що підтверджується залученням адвоката з системи безоплатної правової допомоги.
Аналогічна ситуація мала місце 29 та 30 травня 2025 року, коли під час проведення слідчих дій Головного слідчого управління ДБР, зокрема допиту підозрюваного ОСОБА_2 та вручення клопотання про продовження строків досудового розслідування, адвокат ОСОБА_1 , попри належне повідомлення, також не з`явилася. Як наслідок, для забезпечення реалізації права підозрюваного на захист знову був залучений адвокат з безоплатної правової допомоги.
Крім того, 04, 05, 06 та 09 червня 2025 року адвокат Криворучко Л.С. не прибула на судові засідання, призначені в Печерському районному суді м. Києва для розгляду клопотань про продовження строків досудового розслідування у даному кримінальному провадженні.
Водночас, адвокат Криворучко Л.С. надала письмові пояснення, згідно з якими повідомлення про відповідні судові засідання надходили їй несвоєчасно: у деяких випадках – лише за кілька хвилин до початку засідання, а в інших – після їх фактичного завершення. У зв`язку з цим вона об`єктивно не мала можливості забезпечити свою присутність у суді. На підтвердження поважності причин пропуску засідань адвокат також надала документи, що свідчать про її одночасну участь в інших судових засіданнях у режимі відеоконференції.».
Члени ДП КДКА Вінницької області вважали, що за наслідками перевірки та розгляду дисциплінарної справи встановлено факти неналежного виконання адвокатом Криворучко Л.С. своїх професійних обов`язків щодо забезпечення права на захист підозрюваних ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
Зокрема, 15– 16 травня 2025 року адвокат була відсутня під час судового розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_2 , а 29– 30 травня 2025 року – під час проведення слідчих дій, пов`язаних із допитом підозрюваних, а також врученням ОСОБА_2 та ОСОБА_3 клопотання про продовження строку досудового розслідування. Унаслідок цього підозрювані залишилися без належного захисту та до даної дії були залучені адвокати з системи безоплатної правової допомоги.
Під час розгляду справи не встановлено жодних фактів чи об`єктивних даних, які б свідчили про втручання сторони обвинувачення у здійснення адвокатом ОСОБА_1 своєї професійної діяльності під час надання правової допомоги клієнтам.
У матеріалах справи відсутні будь-які докази того, що з боку представників сторони обвинувачення мали місце дії чи бездіяльність, спрямовані на перешкоджання або обмеження незалежності адвоката при виконанні нею своїх обов`язків. Не виявлено також фактів тиску, примусу, дискредитації чи створення штучних перешкод у реалізації адвокатом своїх процесуальних прав, гарантованих Законом України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”.
Наведені у письмових поясненнях твердження про нібито незаконне втручання в діяльність адвоката ОСОБА_1 , не знайшли свого підтвердження.
Члени дисциплінарної палати, вивчивши матеріали дисциплінарного провадження, а також ознайомившись із змістом поданих адвокатом ОСОБА_1 пояснень і способом її захисту під час засідання Палати, дійшли висновку, що обрана адвокатом лінія поведінки свідчить про недотримання вимог профільного Закону та Правил адвокатської етики.
Відтак, внаслідок встановлених обставин справи дисциплінарна палата КДКА Вінницької області одноголосно прийняла рішення від 23.10.2025 (член дисциплінарної палати КДКА Вінницької області ОСОБА_16 , який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_1 , участі у голосуванні не брав), яким вирішила притягнути адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 2, 3, 5 частини 2 статті 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", порушення присяги адвоката України, ст. ст. 27, 42, 43, 46 Правил адвокатської етики та застосувати до неї дисциплінарне стягнення у виді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 6 (шість) місяців.
Не погодившись з прийнятим рішенням дисциплінарної палати КДКА Вінницької області від 23.10.2025 ОСОБА_1 звернулась до суду з цим адміністративним позовом за захистом своїх прав та інтересів.
Задовольняючи позов, суд першої інстанції виходив з того, що розгляд питання та прийняття остаточного рішення відбулися без участі адвоката Надіч Н.Д. після її відключення від відеоконференції. А тому, суд констатує порушення фундаментального права особи на участь у засіданні та надання пояснень. Дане процедурне порушення є істотним, оскільки воно обмежило реалізацію засад змагальності та позбавило орган адвокатського самоврядування можливості забезпечити повноту та всебічність дослідження аргументів захисту безпосередньо перед прийняттям рішення. Окрім того, суд першої інстанції встановив відсутність в матеріалах дисциплінарної справи відомостей про належне повідомлення адвоката Криворучко Л.С. про час та місце проведення слідчих і процесуальних дій, призначених на 15–16 та 29–30 травня 2025 року. При цьому, у спірному рішенні також відсутні посилання на відповідні докази. За відсутності у матеріалах справи копій повісток, підтверджень поштового відправлення або інших доказів вручення виклику, висновок Дисциплінарної палати КДКА про «самоусунення» адвоката від виконання професійних обов`язків є документально непідтвердженим. Судом першої інстанції зазначено, що під час розгляду дисциплінарної справи орган адвокатського самоврядування не з`ясував поважності причин неявки адвоката та не перевірив сам факт її належного сповіщення про дату та час здійснення процесуальних дій.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції по суті спору, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. 
Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон № 5076-VI).
Частинами 1, 3 статті 2 Закону № 5076-VI передбачено, що адвокатура України - це недержавний самоврядний інститут, що забезпечує здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги на професійній основі, а також самостійно вирішує питання організації і діяльності адвокатури в порядку, встановленому цим Законом. З метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.
За приписами частини першої статті 4 Закону № 5076-VI адвокатська діяльність здійснюється на принципах верховенства права, законності, незалежності, конфіденційності та уникнення конфлікту інтересів.
Відповідно до частини 1 статті 23 Закону № 5076-VI професійні права, честь і гідність адвоката гарантуються та охороняються Конституцією України, цим Законом та іншими законами, зокрема:
1) забороняються будь-які втручання і перешкоди здійсненню адвокатської діяльності;
2) забороняється вимагати від адвоката, його помічника, стажиста, особи, яка перебуває у трудових відносинах з адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням, а також від особи, стосовно якої припинено або зупинено право на заняття адвокатською діяльністю, надання відомостей, що є адвокатською таємницею. З цих питань зазначені особи не можуть бути допитані, крім випадків, якщо особа, яка довірила відповідні відомості, звільнила цих осіб від обов`язку зберігати таємницю в порядку, передбаченому законом;
3) проведення стосовно адвоката оперативно-розшукових заходів чи слідчих дій, що можуть проводитися виключно з дозволу суду, здійснюється на підставі судового рішення, ухваленого за клопотанням Генерального прокурора, його заступників, прокурора Автономної Республіки Крим, області, міста Києва та міста Севастополя;
4) забороняється проведення огляду, розголошення, витребування чи вилучення документів, пов`язаних із здійсненням адвокатської діяльності;
5) адвокату гарантується рівність прав з іншими учасниками провадження, дотримання засад змагальності і свободи в наданні доказів та доведенні їх переконливості;
6) життя, здоров`я, честь і гідність адвоката та членів його сім`ї, їх майно перебуває під охороною держави, а посягання на них тягнуть відповідальність, передбачену законом;
7) адвокату гарантується право на забезпечення безпеки під час участі у кримінальному судочинстві в порядку, встановленому законом;
8) забороняється залучати адвоката до конфіденційного співробітництва під час проведення оперативно-розшукових заходів чи слідчих дій, якщо таке співробітництво буде пов`язане або може призвести до розкриття адвокатської таємниці;
9) забороняється втручання у приватне спілкування адвоката з клієнтом;
10) забороняється внесення подання слідчим, прокурором, а також винесення окремої ухвали (постанови) суду щодо правової позиції адвоката у справі;
11) забороняється втручання у правову позицію адвоката;
12) орган або посадові особи, які затримали адвоката або застосували до нього запобіжний захід, зобов`язані негайно повідомити про це відповідну раду адвокатів регіону;
13) повідомлення про підозру адвоката у вчиненні кримінального правопорушення може бути здійснене виключно Генеральним прокурором, його заступником, прокурором Автономної Республіки Крим, області, міста Києва та міста Севастополя;
14) забороняється притягати до кримінальної чи іншої відповідальності адвоката (особу, стосовно якої припинено або зупинено право на заняття адвокатською діяльністю) або погрожувати застосуванням відповідальності у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності згідно із законом;
15) не можуть бути підставою для притягнення адвоката до відповідальності його висловлювання у справі, у тому числі ті, що відображають позицію клієнта, заяви у медіа, якщо при цьому не порушуються професійні обов`язки адвоката;
16) забороняється ототожнення адвоката з клієнтом;
17) дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється в особливому порядку.
Особливості проведення окремих слідчих дій та заходів забезпечення кримінального провадження стосовно адвоката визначаються частиною другою цієї статті.
У свою чергу, звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року 09.06.2017 (зі змінами, затвердженими З`їздом адвокатів України 2019 року від 15.02.2019) затверджені Правила адвокатської етики (далі - ПАЕ), які мають на меті уніфіковане закріплення традицій і досвіду української адвокатури в сфері тлумачення норм адвокатської етики, а також загальновизнаних деонтологічних норм і правил, прийнятих у міжнародному адвокатському співтоваристві. ПАЕ слугують обов`язковою для використання адвокатами системою орієнтирів при збалансуванні, практичному узгодженні своїх багатоманітних, іноді суперечливих професійних прав та обов`язків відповідно до статусу, основних завдань адвокатури і принципів її діяльності, визначених Конституцією України, Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та іншими законодавчими актами, а також закріплюють єдину систему критеріїв оцінки етичних аспектів поведінки адвоката.
Положеннями статті 2 ПАЕ, передбачено, що дія Правил поширюється на: 
- всі види адвокатської діяльності та в частині, визначеній Правилами, - на іншу діяльність (дії) адвоката, в тому числі соціально-публічну діяльність адвоката, яка може вступити в суперечність з професійними обов`язками адвоката або підірвати престиж адвокатської професії; 
- всіх адвокатів України, адвокатів іноземних держав, що внесені до Єдиного реєстру адвокатів України, а також адвокатів України, право на зайняття адвокатською діяльністю яких зупинено в передбаченому законом порядку; 
- адвокатів - членів органів адвокатського самоврядування, помічників та стажистів адвокатів, інших осіб, які перебувають у трудових відносинах з адвокатом (адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням) у частині, яка застосовна до їх діяльності; 
- відносини, що виникли або існують після їх прийняття.
Стаття 7 ПАЕ передбачає, що у своїй професійній діяльності адвокат (адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язаний використовувати всі свої знання та професійну майстерність для належного захисту й представництва прав та законних інтересів фізичних і юридичних осіб, дотримуючись чинного законодавства України, сприяти утвердженню та практичній реалізації принципів верховенства права та законності. Адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.
Згідно абз. 2 статті 11 ПАЕ адвокат зобов`язаний надавати професійну правничу (правову) допомогу клієнту, здійснювати його захист та представництво компетентно і добросовісно, що передбачає знання відповідних норм права, наявність необхідного досвіду їх застосування, доскональність у врахуванні всіх обставин, що стосуються доручення клієнта та можливих правових наслідків його виконання, ретельну підготовку до виконання доручення.
Відповідно до статті 12 ПАЕ всією своєю діяльністю адвокат повинен стверджувати повагу до адвокатської професії, яку він уособлює, її сутності та громадського призначення, сприяти збереженню та підвищенню поваги до неї в суспільстві. Цього принципу адвокат зобов`язаний дотримуватись у всіх сферах діяльності: професійній, громадській, публіцистичній та інших.
Адвокат зобов`язаний виконувати законні рішення органів адвокатського самоврядування, прийняті в межах їх компетенції, що не виключає можливості їх оскарження у встановленому законом порядку.
Адвокат не повинен вчиняти дій, спрямованих на обмеження незалежності адвокатської професії, честі, гідності та ділової репутації своїх колег, підрив престижу адвокатури та адвокатської діяльності.
Критика діяльності, рішень, порядку формування, членів органів адвокатського самоврядування тощо не може бути спрямована на приниження авторитету адвокатури, адвокатської професії та статусу адвоката, бути вираженою у принизливій чи такій, що порочить честь, гідність та ділову репутацію особи, формі, а також містити завідомо неправдиву інформацію або заклики до невиконання рішень органів адвокатського самоврядування.
При здійсненні професійної діяльності адвокат зобов`язаний дотримуватись загальноприйнятих норм ділового етикету, в тому числі щодо зовнішнього вигляду.
Адвокат повинен бути добропорядним, чесно та гідно виконувати свої професійні обов`язки(абз. 1 ст. 12-1 ПАЕ).
Відповідно до статті 27 ПАЕ кожному дорученню, незалежно від розміру обумовленого гонорару, адвокат повинен приділяти розумно необхідну для його успішного виконання увагу.
При виконанні доручення адвокат зобов`язаний використати всі розумно необхідні і доступні йому законні засоби для надання ефективної професійної правничої (правової) допомоги клієнту, здійснення його захисту або представництва.
Адвокат повинен намагатися оперативно виконувати доручення клієнта, визначених в договорі про надання правової допомоги, дотримуючись при цьому всіх інших вимог, що пред`являються законом і Правилами.
Представляючи інтереси клієнта або виконуючи функцію захисника в суді, адвокат зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог Правил (стаття 42 ПАЕ).
Дотримуючись принципу законності, адвокат водночас має: бути наполегливим і принциповим у відстоюванні інтересів клієнта в суді, не поступатися своєю незалежністю у захисті й представництві прав та інтересів клієнта з метою не погіршити стосунків з суддями; у випадку вчинення судом тиску на адвоката - не йти на компроміси, що суперечать охоронюваним законом інтересам клієнта; послідовно дотримуватися принципу пріоритетності інтересів клієнта перед всіма іншими інтересами й міркуваннями, що пов`язані з відносинами адвоката з судом (абз. 1 ст. 43 ПАЕ).
У відносинах з органами досудового розслідування, адміністративної юрисдикції адвокат має дотримуватися принципів і підходів, закріплених розділом IV цих Правил, з урахуванням специфіки статусу цих органів і процесуальних форм взаємодії адвоката з ними, передбачених чинним законодавством (абз. 1 ст. 46 ПАЕ).
Відповідно до приписів статті 34 Закону №5076-VI підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. Дисциплінарним проступком адвоката є: 1) порушення вимог несумісності; 2) порушення присяги адвоката України; 3) порушення правил адвокатської етики; 4) розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; 5) невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; 6) невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; 7) порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом.
Згідно із положеннями статті 35 Закону № 5076-VI за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано одне з таких дисциплінарних стягнень: 1) попередження; 2) зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року; 3) для адвокатів України - позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України, а для адвокатів іноземних держав - виключення з Єдиного реєстру адвокатів України.
Адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.
Згідно пункту 4 частини 1 статті 32 Закону № 5076-VI право на заняття адвокатською діяльністю припиняється шляхом анулювання свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю у разі, зокрема, накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю.
Частиною 2 статті 32 Закону № 5076-VI визначено, що накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі: 1) порушення присяги адвоката України; 2) розголошення адвокатом відомостей, що становлять адвокатську таємницю, використання їх у своїх інтересах або в інтересах третіх осіб; 3) заподіяння протиправними діями адвоката, пов`язаними із здійсненням ним адвокатської діяльності, значної шкоди клієнту, якщо така шкода встановлена судовим рішенням, що набрало законної сили; 4) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України.
Відповідно до частини 3 статті 32 Закону № 5076-VI право на заняття адвокатською діяльністю припиняється, зокрема, з підстав, передбачених пунктами 4 і 5 частини першої цієї статті, - з дня прийняття кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури відповідного рішення.
У разі припинення права на заняття адвокатською діяльністю з підстав, передбачених пунктами 4 і 5 частини першої цієї статті, копія рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури у триденний строк з дня його прийняття надсилається адвокату та відповідній раді адвокатів регіону. Рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури про припинення права на заняття адвокатською діяльністю може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження такого рішення не зупиняє його дії.
Відомості про припинення права на заняття адвокатською діяльністю вносяться до Єдиного реєстру адвокатів України (частина 7 статті 32 цього Закону).
Суд виходить з того, що Верховний Суд неодноразово викладав висновок щодо меж оцінки рішень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, прийнятих за наслідками розгляду скарг щодо адвокатів. Так, у постановах Верховного Суду від 25 червня 2018 року у справі 810/1972/17, від 24 червня 2020 року у справі № 813/2639/18, від 14 грудня 2020 року у справі № 821/1030/17, від 10 червня 2021 року у справі № 826/15590/15 було сформовано правову позицію, відповідно до якої адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Водночас, правомочність відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин і фактів прийняти рішення за правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення.
Відповідно до частин 1, 2 статті 33 Закону №5076-VI, адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом. Дисциплінарне провадження - це процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку.
Частиною 3 цієї статті Закону №5076-VI закріплено, що дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки (частина 1 статті 36 цього Закону).
За приписами частини 2 статті 36 Закону № 5076-VI не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності.
Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою).
Згідно зі статтею 37 Закону № 5076-VI, стадіями дисциплінарного провадження є: 1) проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката; 2) порушення дисциплінарної справи; 3) розгляд дисциплінарної справи; 4) прийняття рішення у дисциплінарній справі.
Частинами 1, 2 статті 38 Закону №5076-VI визначено, що заява (скарга) щодо поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати.
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та звертається до адвоката для отримання письмового пояснення по суті порушених питань.
За результатами перевірки відомостей членом дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури складається довідка, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи.
Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (частина 3 статті 38 Закону №5076-VI).
Частиною 1 статті 39 Закону №5076-VI передбачено, що за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
Дисциплінарна справа стосовно адвоката розглядається дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури протягом тридцяти днів з дня її порушення (частина 1 статті 40 Закону № 5076-VI).
Згідно із частиною 2 цієї статті Закону № 5076-VI розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб.
Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, мають право надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правовою допомогою адвоката.
У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки.
Відповідно до частини 3, 4 статті 40 Закону № 5076-VI розгляд справи про дисциплінарну відповідальність адвоката є відкритим, крім випадків, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці.
Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол, який підписується головуючим та секретарем засідання.
Відповідно до статті 41 Закону № 5076-VI, за результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або про закриття дисциплінарної справи. Рішення дисциплінарної палати приймається більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу.
Рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини.
Рішення у дисциплінарній справі приймається за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката.
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні.
Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Копія рішення надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення.
Частиною 1 статті 42 Закону № 5076-VI передбачено, що адвокат чи особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, має право оскаржити рішення у дисциплінарній справі протягом тридцяти днів з дня його прийняття до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду. Оскарження рішення не зупиняє його дії.
Повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури наведені у частині 5 статті 50 Закону № 5076-VI, до яких належать: 1) організація та проведення кваліфікаційних іспитів; 2) прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту; 3) прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю; 4) здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів; 5) вирішення інших питань, віднесених до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.
У передбачених цим Законом випадках повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури здійснює її кваліфікаційна або дисциплінарна палата.
Засідання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини членів її палат. Засідання палати вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини її членів (частина 6 статті 50 Закону № 5076-VI).
Відповідно до частини 7, 8 статті 50 Закону № 5076-VI рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат. Рішення палати приймається шляхом голосування більшістю голосів від загальної кількості її членів, крім випадків, передбачених цим Законом.
Рішення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути оскаржено до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури або до суду протягом тридцяти днів з дня доведення такого рішення до відома особи.
Частинами 10 та 11 статті 50 Закону № 5076-VI визначено, що кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є юридичною особою і діє відповідно до цього Закону, інших законів України та положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури.
Установчим документом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури є положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, яке затверджується Радою адвокатів України.
Відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Правил адвокатської етики, Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону та Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, рішень Ради адвокатів України з метою офіційного тлумачення відповідності поведінки адвокатів вимогам законодавства України про адвокатуру та адвокатську діяльність та етичним стандартам, а також регламентації правильності оформлення та подання дисциплінарної скарги, розгляду дисциплінарного провадження стосовно адвокатів розроблено Положення про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність, затверджене рішенням Ради адвокатів України від 30 серпня 2014 року № 120 (далі - Положення № 120).
Пунктами 2 - 3 Положення № 120 встановлено, що дисциплінарним провадженням визнається процедура розгляду письмової скарги, яка містить відомості про наявність у діях адвоката ознаки дисциплінарного проступку. Адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності лише в порядку дисциплінарного провадження, з підстав вчинення ним дисциплінарного проступку, види якого передбачені статтею 34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
Натомість п. 4 Положення № 120, визначено, що дисциплінарним проступком адвоката є: - порушення вимог несумісності; - порушення присяги адвоката України; - порушення правил адвокатської етики; - розголошення адвокатської таємниці або вчинення дій, що призвели до її розголошення; - невиконання або неналежне виконання своїх професійних обов`язків; - невиконання рішень органів адвокатського самоврядування; - порушення інших обов`язків адвоката, передбачених законом. Визнання інших діянь дисциплінарним проступком адвоката та притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за їх вчинення не допускається.
Пунктами 8, 9, 10 Положення № 120 встановлено, що дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України.
Право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки.
До заяв (скарг) щодо поведінки адвоката (далі узагальнено заяви (скарги)) слід відносити: заяви (скарги) громадян; рішення, ухвали постанови, звернення суддів; заяви (скарги), постанови, подання слідчих органів; заяви (скарги), подання голів кваліфікаційно-дисциплінарних комісій або її членів, голів рад адвокатів регіону або її членів; заяви (скарги) адвокатів, адвокатських об`єднань, адвокатських бюро об`єднань адвокатів, підприємств, установ, організацій та інших осіб поданих на дії адвокатів.
Пунктом 20 Положення № 120 передбачено, що усі заяви (скарги) підлягають обов`язковому прийняттю без здійснення їх реєстрації. Заяви (скарги), що відповідають вимогам до заяви (скарги), підлягають обов`язковій реєстрації та розгляду. Забороняється відмова в прийнятті, реєстрації та розгляді заяви (скарги) з посиланням на політичні погляди, партійну належність, стать, вік, віросповідання, національність громадянина, незнання мови звернення, інші дискримінаційні ознаки.
Заява (скарга), яка відповідає вимогам до заяви (скарги) і може мати наслідком дисциплінарну відповідальність адвоката, реєструється кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури та не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до дисциплінарної палати для перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката (п. 21 Положення 120).
Голова дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) на дії адвоката, доручає одному із членів дисциплінарної палати провести перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі). (п. 24 Положення № 120).
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за дорученням голови палати проводить перевірку відомостей, викладених у заяві (скарзі), та за результатами перевірки складає довідку, яка має містити викладення обставин, виявлених під час перевірки, з урахуванням, зокрема тактики, методів і прийомів адвокатської діяльності, наслідків для клієнта тощо, висновки та пропозиції щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи (п. 25 Положення № 120).
Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводить перевірку, протягом трьох днів з дати отримання ним доручення голови палати, звертається до адвоката з повідомленням про проведення щодо нього перевірки для отримання письмового пояснення адвоката по суті порушених питань зазначенням строку його надання. До повідомлення додається копія заяви (скарги) та копії всіх документів, приєднаних до неї. Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України. Адвокат, стосовно якого здійснюється дисциплінарне провадження, та/або його представник мають право ознайомлюватися з матеріалами дисциплінарного провадження та виготовляти копії документів цього провадження із застосуванням власних технічних засобів, за виключенням копій документів, що містять інформацію, яка є предметом адвокатської таємниці. У разі ненадання адвокатом пояснення по суті порушених питань на запит члена дисциплінарної палати, який проводить перевірку, в межах визначеного строку, справа розглядається за наявними в ній матеріалами (п. 26 Положення № 120).
Заява (скарга) про дисциплінарний проступок адвоката, довідка та всі матеріали перевірки не пізніше тридцяти днів з дня початку перевірки подаються на розгляд дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках (п. 30 Положення № 120).
За результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня отримання матеріалів перевірки більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках. Під час прийняття рішення ніхто не має права перебувати в приміщенні, у якому приймається таке рішення («нарадча кімната»), крім складу дисциплінарної палати КДКА, який приймає таке рішення, Голови КДКА, який бере участь у засіданні палати, і працівників Секретаріату КДКА. Члени дисциплінарної палати КДКА, Голова КДКА, секретар КДКА та працівники Секретаріату КДКА не мають права розголошувати хід обговорення та прийняття рішення в приміщенні, у якому ухвалювалося таке рішення («таємниця нарадчої кімнати»). Виключенням з правила, встановленого у цій статті Положення, становить необхідність захисту Головою та членами дисциплінарної палати КДКА, Головою КДКА, секретарем КДКА і працівниками Секретаріату КДКА своїх прав та інтересів (п. 31 Положення № 120).
Дисциплінарна справа стосовно адвоката порушується за наявності в діях адвоката ознак дисциплінарного проступку (п. 32 Положення № 120).
Рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається засобами поштового зв`язку або електронною поштою, або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки (п. 33 Положення № 120).
Пунктом 39 Положення № 120 передбачено, що дисциплінарна справа стосовно адвоката має бути розглянута дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня її порушення. До строку розгляду дисциплінарної справи не включається і перебіг строків зупиняється на термін хвороби чи відпустки адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарне провадження, а також термін, на який розгляд справи було зупинено. 
Рішення про зупинення розгляду справи приймається простою більшістю голосів присутніх членів дисциплінарної палати та заноситься до протоколу засідання палати. 
Розгляд питання, справи, віднесених до порядку денного засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, може бути відкладений або зупинений у разі: 1) неявки на засідання учасників; 2) необхідності витребування нових матеріалів (доказів); 3) необхідності проведення додаткової комісійної перевірки; 4) залучення до участі у розгляді питання інших заінтересованих осіб; 5) відсутності кворуму після задоволення відводу (самовідводу) члена (членів) палати; 6) з інших підстав, за рішенням дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (п. 40 Положення № 120).
Відповідно до п. 43 Положення № 120 розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення осіб, яким відомі будь-які відомості, що мають значення для дисциплінарної справи.
Згідно п. 44 Положення № 120 адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, повідомляються про проведення засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше як за п`ять днів до дня його проведення, та мають право брати участь у засіданні, надавати пояснення, ставити питання учасникам провадження, висловлювати заперечення, подавати докази на підтвердження своїх доводів, заявляти клопотання і відводи, користуватися правничою допомогою адвоката. 
Належним повідомленням адвоката є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою робочого місця адвоката, зазначеною в Єдиному реєстрі адвокатів України, або надіслання листа на адресу електронної пошти адвоката, зазначену в Єдиному реєстрі адвокатів України. 
Належним повідомленням особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, є надіслання листа поштою рекомендованим відправленням за адресою, зазначеною в заяві (скарзі), або надіслання листа на адресу електронної пошти такої особи, зазначену у скарзі. 
Адвокат, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особа, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, у разі наявності технічної можливості, мають право взяти участь у засіданні дистанційно - у режимі відеоконференції. Такі учасники засідання повинні за два дні до початку засідання письмово повідомити КДКА регіону про бажання взяти участь у засіданні дистанційно в режимі відеоконференції, направивши на адресу електронної пошти КДКА регіону відповідне клопотання та документи, що підтверджують особу учасника, та, у разі наявності, особу представника, а також документи, що підтверджують повноваження такого представника, передбачені пунктом 6 статті 14 даного Положення. Таке клопотання та документи повинні бути підписані за допомогою електронного цифрового підпису. 
У разі неможливості з поважних причин брати участь у засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури адвокат, стосовно якого розглядається справа, може надати по суті порушених питань письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи. Письмові пояснення адвоката, який не з`явився для участі в засіданні, оголошуються на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (п. 45 Положення № 120).
Неявка адвоката чи особи, яка ініціювала питання дисциплінарної відповідальності адвоката, на засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури без поважних причин, за умови наявності доказів завчасного повідомлення зазначених осіб про місце, день і час засідання, не перешкоджає розгляду дисциплінарної справи по суті. У разі повторної неявки зазначених осіб на засідання палати, розгляд справи здійснюється за їх відсутності незалежно від причин неявки (п. 46 Положення № 120).
Під час засідання дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури ведеться протокол. У протоколі засідання зазначається: місце, дата, час початку і закінчення засідання; дані про головуючого та секретаря; дані про присутніх та відсутніх членів дисциплінарної палати та інших осіб, запрошених на засідання; виклад змісту розглядуваних питань, виступів учасників засідання, прийнятого рішення (п. 48 Положення № 120).
За результатами розгляду дисциплінарної справи дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури приймає рішення про: 1) притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення; 2) закриття дисциплінарної справи.
Відповідно до п. 51-55 Положення № 120 рішення у дисциплінарній справі має бути вмотивованим. Під час обрання виду дисциплінарного стягнення враховуються обставини вчинення проступку, його наслідки, особа адвоката та інші обставини. 
До адвоката застосовується дисциплінарне стягнення у вигляді попередження, якщо можливість застосування іншого стягнення за вчинений ним дисциплінарний проступок не передбачена законом. 
Накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі: 1) повторного протягом року вчинення дисциплінарного проступку; 2) порушення адвокатом вимог щодо несумісності; 3) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики. 
Накладення на адвоката дисциплінарного стягнення у вигляді позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю може застосовуватися виключно у разі: 1) порушення присяги адвоката України; 2) розголошення адвокатом відомостей, що становлять адвокатську таємницю, використання їх у своїх інтересах або в інтересах третіх осіб; 3) заподіяння протиправними діями адвоката, пов`язаними із здійсненням ним адвокатської діяльності, значної шкоди клієнту, якщо така шкода встановлена судовим рішенням, що набрало законної сили; 4) систематичного або грубого одноразового порушення правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України.
Рішення дисциплінарної палати у дисциплінарній справі приймається за наслідками загального обговорення та голосування більшістю голосів від її загального складу, крім рішення про припинення права на заняття адвокатською діяльністю, яке приймається двома третинами голосів від її загального складу. 
1) Рішення може прийматися таємним голосуванням, якщо за його проведення у такий спосіб проголосували більше половини обраного складу дисциплінарної палати кваліфікаційнодисциплінарної комісії адвокатури. Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, який проводив перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, не бере участь у голосуванні. 
2) Рішення у дисциплінарній справі приймається членами дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури за відсутності адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, та особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, а також інших осіб, присутніх на засіданні дисциплінарної палати, за виключенням Голови кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури відповідного регіону. 
3) Член дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може особисто викласти письмово окрему думку щодо конкретного рішення. Окрема думка додається до протоколу засідання і не оголошується при оголошенні рішення.
Рішення оголошується на засіданні дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. У виняткових випадках, залежно від складності справи, складання повного тексту рішення може бути відкладено на строк не більше трьох робочих днів з дня закінчення розгляду справи, але вступна і резолютивна частини рішення оголошуються у засіданні, в якому закінчився розгляд справи (п. 56 Положення № 120).
Дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та її члени зобов`язані об`єктивно і вчасно розглядати заяви (скарги), перевіряти викладені в них факти, приймати рішення відповідно до чинного законодавства України і забезпечувати їх виконання (п. 57 Положення № 120).
Копія рішення надсилається засобами поштового зв`язку або електронною поштою, або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення (п. 58 Положення № 120).
З вищевикладеного слідує, що підставою для застосування дисциплінарних стягнень відносно адвоката є вчинення ним саме дисциплінарного проступку. Питання щодо наявності чи відсутності у діянні адвоката складу дисциплінарного проступку з`ясовується під час дисциплінарного провадження, за результатом розгляду якого приймається рішення про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення або закриття дисциплінарної справи. Відповідні рішення мають бути обґрунтовані та мотивовані. У випадку незгоди з такими рішеннями заявник або адвокат можуть оскаржити їх до вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Рішенням Ради адвокатів України від 16 лютого 2013 року № 77 затверджений Регламент кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (далі - Регламент), який визначає порядок роботи кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури (далі по тексту - КДКА) в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі з реалізації повноважень, наданих Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі - Закон), а також процедуру розгляду питань, віднесених до її компетенції Законом, іншими актами, що регулюють діяльність кваліфікаційно-дисциплінарних комісій.
Регламент визначає: права, обов`язки, встановлює повноваження та порядок припинення повноважень Голови КДКА, заступників голови КДКА - голів кваліфікаційної та дисциплінарної палат КДКА, їх заступників, секретаря КДКА, секретарів палат та членів КДКА; регулює порядок вирішення питань процедурної діяльності КДКА, що віднесені до її компетенції, організації проведення засідань КДКА, порядок прийняття рішень КДКА. У Регламенті визначені процедура підготовки, розгляду та прийняття КДКА рішень з питань, що належать до її повноважень, та інші процедурні питання діяльності КДКА.
У Регламенті визначені процедура підготовки, розгляду та прийняття КДКА рішень з питань, що належать до її повноважень, та інші процедурні питання діяльності КДКА.
Відповідно до п. 1.1.3, 1.2.1 Регламенту основними засадами діяльності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури є відкритість, гласність, законність, незалежність, об`єктивність, колегіальність прийняття рішень, їх обов`язковість, змагальність сторін у дисциплінарному провадженні, право на оскарження рішень КДКА у передбачених Законом випадках і порядку.
Регламент визначає порядок роботи КДКА, процедуру проведення засідань, прийняття рішень з питань, що належать до її повноважень та з питань внутрішньої діяльності КДКА.
Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури діє у складі кваліфікаційної та дисциплінарної палат. Кількісний і персональний склад палат кваліфікаційно-дисциплінарної комісії регіону визначається конференцією адвокатів регіону, але не більше дев`яти членів кваліфікаційної палати та не більше одинадцяти – дисциплінарної (п. 2.1.1 Регламенту).
Згідно п. 4.2 Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарна комісія регіону безпосередньо та через повноваження кваліфікаційної та дисциплінарної палат комісії:
4.2.3. Приймає рішення про зупинення, позбавлення, припинення права на заняття адвокатською діяльністю у випадках, встановлених законодавством;
4.2.4. Здійснює дисциплінарне провадження стосовно адвокатів.
Відповідно до п. 6.1.1, 6.1.2 Регламенту формою роботи КДКА є засідання. Голова Комісії визначає порядок розгляду питань, що виносяться на засідання, місце, день та час проведення засідання, доповідачів по кожному питанню порядку денного;
Засідання кваліфікаційної та дисциплінарної палат КДКА скликаються головами відповідних палат або їх заступниками.
Члени Палати можуть подавати Голові Палати пропозиції щодо внесення питань для формування порядків денних засідань Палати.
Підготовка засідання КДКА (палати КДКА), скликання її складу, повідомлення членів КДКА та інших осіб, які мають право брати участь у засіданнях із зазначенням місця, дня та часу проведення засідання, забезпечуються головою КДКА, його заступниками (головами палат) або за дорученням голови чи заступників голови одним із членів КДКА, секретаріатом КДКА;
Про місце, день, час та перелік питань порядку денного засідання КДКА (палати КДКА), члени КДКА (палати КДКА) та інші особи, які мають право брати участь у засіданнях, повідомляються не пізніше як за п`ять днів до дня проведення засідання.
Особам, які мають право брати участь у засіданні, такі повідомлення надсилаються засобами поштового зв`язку або кур`єром, або електронною поштою.
Учасниками засідання КДКА (Плати) є особи, відносно яких розглядається чи вирішується питання, та особи, звернення яких або питання стосовно яких включені до порядку денного засідання, їх представники та інші особи, запрошені для участі у засіданні КДКА (Палати) у випадках, передбачених законодавством України, Положенням про КДКА або цим Регламентом (6.4.1 Регламенту).
Учасники засідання КДКА (Палати) мають право до початку засідання заявити відвід члену (членам комісії) за наявності об`єктивних даних, які свідчать про можливу упередженість чи зацікавленість члена комісії у вирішенні питання, включеного до порядку денного засідання; надавати усні чи письмові пояснення, які додаються до матеріалів справи; заявляти клопотання; з дозволу головуючого висловлювати свої міркування з питань, що розглядаються; ставити питання іншим учасникам засідання (крім члену КДКА); висловлювати заперечення (6.4.2 Регламенту).
Особи, відносно яких КДКА (Палата) розглядає питання, мають право знайомитися з матеріалами, наявними відносно них у КДКА, крім випадків, коли матеріали містять предмет адвокатської таємниці, конфіденційну або службову інформацію (6.4.3 Регламенту).
Учасники засідання зобов`язані з`явитися на засідання КДКА (Палати); надавати відомості, необхідні для вирішення питання; завчасно (не пізніше ніж за 3 дні до дня засідання) письмово повідомити КДКА про неможливість явки та про причину неявки на засідання КДКА (палати), а також надати документи, що свідчать про поважні причини неявки (6.4.4 Регламенту).
Учасники засідання дисциплінарної палати КДКА, у разі наявності технічної можливості, мають право взяти участь у засіданні дистанційно - у режимі відеоконференції (6.4.5 Регламенту).
Учасники засідання КДКА (Палати) повинні добросовісно користуватися своїми правами (6.4.6 Регламенту).
Відповідно до п. 6.4.7 Регламенту недобросовісне користування своїми правами не допускається. КДКА (Палата) може визнати дії учасника засідання недобросовісним користуванням своїми правами, зокрема у разі:
- подання заяви, клопотання для вирішення питання, яке вже вирішено КДКА (Палатою), за відсутності інших підстав або нових обставин;
- подання заяви, клопотання про відкладення розгляду питання, справи без доказів, які підтверджують поважні причини неявки на засідання КДКА (Палати);
- заявлення завідомо безпідставного відводу (така заява має містити обґрунтування);
- заявлення відводу усім членам КДКА (Палати) без обґрунтування такого відводу стосовно кожного члена КДКА (Палати);
- порушення порядку під час засідання КДКА (Палати) або невиконання розпоряджень головуючого;
- вчинення інших дій, які спрямовані на безпідставне затягування чи перешкоджання розгляду питання, справи.
Згідно п. 6.4.8 Регламенту якщо подання заяви, клопотання визнається недобросовісним користуванням своїми правами учасником засідання, КДКА (Палата) має право залишити без розгляду таку заяву, клопотання.
У випадку недобросовісного користування своїми правами, КДКА (Палата) має право вжити заходи реагування. Заходами реагування є дії, що вчиняються з метою спонукання учасників засідання до добросовісного виконання своїх обов`язків, припинення недобросовісного користування своїми правами та запобігання створенню перешкод для розгляду питання, справи. Види заходів реагування: 1) попередження; 2) видалення із залу засідання КДКА (Палати) / відключення від відеоконференції у разі прийняття участі у засіданні дистанційно (6.4.9 Регламенту).
До учасників засідання за порушення порядку під час засідання КДКА (Палати) або невиконання розпоряджень головуючого може застосовуватися попередження, а в разі повторного вчинення таких дій - видалення із залу засідання КДКА (Палати) / відключення від відеоконференції у разі прийняття участі у засіданні дистанційно (6.4.10 Регламенту).
Про залишення заяви, клопотання без розгляду у зв`язку із недобросовісним користуванням своїми правами, КДКА (Палата) приймає протокольне рішення, про що зазначається в протоколі засідання КДКА (Палати) (6.4.11 Регламенту).
Разом з тим, розділ 7 Регламенту визначає порядок проведення засідань КДКА (Палати).
7.1. Засідання КДКА (Палати) проводиться гласно і відкрито, із загальним обговоренням питань порядку денного. В окремих випадках, якщо відкритий розгляд справи може призвести до розголошення адвокатської таємниці або іншої захищеної законом конфіденційної інформації чи з інших причин, визнаних поважними, КДКА (Палата) проводить закрите засідання. Рішення про проведення закритого засідання КДКА (Палати) приймається простою більшістю голосів її членів, які беруть участь у засіданні. Представники масової інформації допускаються на засідання за правилами пункту 6.1.5. цього Регламенту;
7.1.1. Засідання дисциплінарної палати КДКА регіону може проводитися дистанційно: онлайн (в режимі реального часу при підключенні до Інтернету) за допомогою програм, відеоконференцзв`язку та інших засобів комунікації. Рішення про проведення дистанційного засідання дисциплінарної палати КДКА регіону приймається Головою дисциплінарної палати КДКА регіону, а у разі його відсутності - Заступником голови дисциплінарної палати КДКА регіону.
7.1.2. У разі проведення дистанційного засідання дисциплінарної палати КДКА регіону, членам дисциплінарної палати КДКА регіону категорично забороняється здійснювати аудіо- чи відеофіксацію "нарадчої кімнати". Дії щодо здійснення аудіо- чи відеофіксації "нарадчої кімнати" та/або розголошення таємниці "нарадчої кімнати" є дисциплінарним проступком, а саме грубим одноразовим порушенням правил адвокатської етики, що підриває авторитет адвокатури України, та є підставою для позбавлення члена дисциплінарної палати КДКА регіону права на заняття адвокатською діяльністю з наступним виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.
7.2. Голова КДКА (Голова Палати) відкриває засідання КДКА (Палати), повідомляє про кількість присутніх членів комісії, або про кількість присутніх членів комісії КДКА (палати) Донецької області, які з поважних причин не можуть особисто бути присутніми на засіданні КДКА (палати) та беруть участь в режимі відео-конференції, Skype-конференції, інтернет-телефонії (Viber) тощо, а також про інших осіб, які з`явилися на засідання;
7.3. Після встановлення правомочності засідання, КДКА (Палата) відкритим голосуванням затверджує порядок денний;
7.4. Член комісії, який є доповідачем питання порядку денного засідання КДКА (Палати), готує відповідну письмову довідку та/або проект рішення КДКА (Палати);
7.5. До початку розгляду заяви (скарги) особа, яка її подала чи відносно якої розглядається справа, має право заявити відвід члену КДКА з мотивів обґрунтованих сумнівів у його неупередженості або зацікавленості у результатах розгляду.
Відвід може бути заявлений будь-якому члену КДКА (Палати), який входить до її складу, незалежно від його участі у засіданні. Повний склад КДКА (Палати) доводиться до відома учасників засідання.
З тих самих підстав член КДКА може заявити собі самовідвід. Відвід (самовідвід) вирішується іншими членами КДКА (Палати), присутніми на засіданні, без участі члена КДКА, якому був заявлений відвід (самовідвід), відкритим голосуванням більшістю голосів членів КДКА (Палати), які беруть участь у засіданні. У разі рівності голосів член КДКА вважається відведеним (самовідведеним).
Рішення про відвід (самовідвід) кількох членів КДКА приймається відносно кожного окремо.
7.6. Засідання КДКА (Палати) протоколюється секретарем КДКА (Палати). Протоколи засідань КДКА (Палати) підписуються Головою КДКА (Палати) або членом КДКА (Палати), який був обраний головуючим на засіданні у відповідності до п.6.2.1. або п. 6.2.2. цього Регламенту та секретарем КДКА (Палати) або іншим членом КДКА (Палати) обраним відповідно до п. 5.7. Регламенту. У протоколі засідання КДКА зазначається: місце, дата, час початку і закінчення засідання; дані про головуючого та секретаря; дані про присутніх та відсутніх членів КДКА (Палати), а також про членів, що беруть участь в режимі відео-конференції, 8куре-конференції, інтернет-телефонії (Viber) тощо; виклад змісту розглядуваних питань, виступів учасників засідання, прийнятого рішення.
7.7. Розгляд питання, справи, віднесених до порядку денного засідання КДКА (Палати), може бути відкладений або зупинений у випадках:
- неявки на засідання учасників;
- необхідності витребування нових матеріалів;
- у разі необхідності проведення додаткової комісійної перевірки;
- залучення до участі у розгляді питання інших заінтересованих осіб;
- відсутності кворуму після задоволення відводу (самовідводу) члена (членів) комісії;
- з інших підстав, за рішенням КДКА.
У розгляді справи, яка має великий обсяг матеріалів, або неможливістю її розгляду за один день із інших причин, які КДКА (Палата) визнає поважними, у засіданні може бути оголошено перерву, але не більше ніж на три робочих дні.
У разі, якщо після відкладення, зупинення або оголошеної перерви зміниться склад членів КДКА (Палати), які беруть участь у засіданні, їм надається час для ознайомлення із матеріалами справи, що розглядається.
7.8. До строку розгляду дисциплінарної справи не включаються і перебіг строків зупиняється на термін хвороби чи відпустки адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарне провадження, а також термін, на який розгляд справи було зупинено.
7.9. На засіданні КДКА (Палати) ведеться протокол, який підписується Головою КДКА (Палати) або членом КДКА (Палати), який був обраний головуючим на засіданні у відповідності до п.6.2.1. або п. 6.2.2. цього Регламенту та секретарем КДКА (Палати) або іншим членом КДКА (Палати) обраним відповідно до п. 5.7. Регламенту.
Пунктом 8.1 Регламенту визначено, що результатом вирішення питань, віднесених Законом до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарних комісії адвокатури є рішення; У передбачених Законом випадках повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури здійснює її кваліфікаційна або дисциплінарна палата.
Рішення КДКА приймаються за наслідками обговорення та голосування більшістю голосів від загальної кількості членів її палат (п. 8.2 Регламенту).
Відповідно до п. 8.7 Регламенту окремими документами кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури визначеної форми, які видаються від імені КДКА, є рішення КДКА та її палат, зокрема: г. про порушення дисциплінарної справи; ґ. про притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку і застосування до нього дисциплінарного стягнення.
Так, судом встановлено, що 15.07.2025 року за скеруванням т.в.о. Голови Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури від 07.07.2025 року, на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області надійшла скарга керівника відділу ГСУ ДБР Говорущака О.М. стосовно діяльності адвоката ОСОБА_1 
16.07.2025 голова дисциплінарної палати у відповідності зі ст. 38 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність” надала письмове доручення члену дисциплінарної палати КДКА Вінницької області ОСОБА_16 на проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок, викладених у скарзі.
21.07.2025 перевіряючий член дисциплінарної палати ОСОБА_16 направив електронною поштою адвокату Криворучко Л.С. копію скарги з додатками та запропонував надати пояснення по її суті.
25.07.2025 дисциплінарною палатою направлено адвокату Криворучко Л.С. копію скарги з додатками засобами поштового зв`язку.
04.08.2025 на електронну адресу КДКА Вінницької області надійшло пояснення адвоката Криворучко Л.С. з додатками.
27.08.2025 членом дисциплінарної палати КДКА адвокатом Ковальовим В.О. прийнято довідку №650 за наслідками проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката Криворучко Л.С., викладених у скарзі керівника відділу Головного слідчого управління ДБР Говорущака О., якою встановлено, що в діях адвоката ОСОБА_1 вбачаються ознаки дисциплінарного проступку.
28.08.2025 протоколом засідання дисциплінарної палати КДКА Вінницької області, визначено порядок денний з розгляду матеріалів перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката ОСОБА_1 для вирішення питання про порушення, або про відмову в порушенні дисциплінарної справи.
Ознайомившись з довідкою про перевірку скарги та матеріалами провадження, керуючись статтями 26, п. 3 ст. 34 Закону України “Про адвокатуру та адвокатську діяльність”, Положенням “Про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність”, затвердженим Рішенням Ради адвокатів України № 120 від 30.08.2014 зі змінами та доповненнями, дисциплінарна палата КДКА Вінницької області прийшла до висновку про наявність ознак дисциплінарного проступку в діях адвоката ОСОБА_1 
28.08.2025 рішенням дисциплінарної палати КДКА Вінницької області вирішено порушити дисциплінарну справу відносно адвоката ОСОБА_1 за скаргою керівника відділу Головного управління Державного бюро розслідувань Говорущака О.М.
02.09.2025 за вих. №592 Дисциплінарна палата КДКА Вінницької області надіслала керівнику ГСУ ДБР ОСОБА_17 та адвокату Криворучко Л.С. копію довідки (адвокату) та копію рішення дисциплінарної палати від 28.08.2025 стосовно адвоката Криворучко Л.С.
Дисциплінарна палата КДКА Вінницької області листом від 09.09.2025 за вих. №604 повідомляла керівника ГСУ ДБР ОСОБА_17 та адвоката Криворучко Л.С. про те, що розгляд дисциплінарної справи, порушеної стосовно адвоката Криворучко Л.С. за скаргою керівника відділу ГСУ ДБР Говорущака О.М., призначений на 11 год. 26.09.2025 року в приміщенні КДКА Вінницької області за адресою: м. Вінниця, вул. Соборна, 53. За клопотанням, дисциплінарна справа буду розглядатися в режимі відеоконференції.
Вказаний лист надсилався 09.09.2025 на електронні адреси та поштовим зв`язком.
26.09.2025 за №718 до КДКА Вінницької області надійшла заява ОСОБА_1 , в якій просила забезпечити її участь в засіданні 26.09.2025 о 11:00 год та всіх інших засіданнях комісії в режимі відеокоференції.
26.09.2025 за №719 до КДКА Вінницької області надійшла заява від адвоката Надіч Н.Д., в якій просила відкласти розгляд скарги ДБР призначений на 26.09.2025, на іншу дату, щоб забезпечити адвокату належним чином ознайомитись з матеріалами провадження та підготувати правову позицію; надати адвокату Надіч Н.Д. копії усіх матеріалів дисциплінарного провадження за скаргою ДБР щодо ОСОБА_1 , направивши їх на електронну пошту; забезпечити участь адвоката Надіч Н.Д. у засіданні КДКА Вінницької області в режимі відеоконференції, завчасно повідомивши про технічний спосіб підключення та надавши необхідні доступи/посилання для приєднання; не проводити засідань КДКА без участі адвоката Надіч Н.Д.; надати письмову відповідь на цю заяву.
26.09.2025 відбулося засідання дисциплінарної палати. По відозв`язку за допомогою власних технічних засобів на засіданні дисциплінарної палати булу присутня адвокат Криворучко Л.С. та її представниця Надіч Н.Д. 
Надіч Н.Д. заявила клопотання про відкладення розгляду дисциплінарної справи для надання їй можливості ознайомитися з матеріалами дисциплінарної справи.
Члени дисциплінарної палати порадившись вирішили клопотання Надіч Н.Д. задовольнити, розгляд дисциплінарної справи відкласти на наступне засідання дисциплінарної палати, на 23 жовтня 2025 року; надати можливість ОСОБА_13 ознайомитися з матеріалами дисциплінарної справи.
15.10.2025 за вих. №677 Дисциплінарною палатою КДКА Вінницької області направлено повідомлення на електронні адреси керівника відділу ГСУ ДБР ОСОБА_17 та адвокату Криворучко Л.С. про те, що розгляд дисциплінарно справи призначений на 11 год. 23.10.2025.
21.10.2025 адвокатом Надіч Н.Д. до КДКА Вінницької області подано клопотання про відкладення засідання на іншу дату та час, оскільки не може прийняти участь у засіданні 23.10.2025 о 11:00 год, у зв`язку із зайнятістю у судових справах в якості захисника та представника, а саме: у судовому засіданні в Печерському районному суді міста Києва у справі №757/10194/24-к, яке призначено на 23.10.2025 о 11:45; у судовому засіданні у справі №488/466/25 в Миколаївському апеляційному суді 23.10.2025 о 15:00.
Також у поданому клопотанні зазначено, що з метою отримання доказів на підтвердження відсутності складу дисциплінарного проступку адвоката Криворучко Л.С., 21.10.2025 до Печерського районного суду міста Києва та Державного бюро розслідувань було направлено ряд адвокатських запитів, станом на 23.10.2025 відповіді не отримано, що так само є поважною причиною відкладення засідання КДКА Вінницької області.
23.10.2025 за №778 до КДКА Вінницької області надійшла заява про відвід №1, яка подана адвокатом Криворучко Л.С. У вказаній заяві зазначено, що адвокат Криворучко Л.С. не довіряє усьому складу КДКА Вінницької області і заявляє відвід колегіальний одночасний (не кожному по окремо) повному складу КДКА Вінницької області (аналогія закону весь склад суду) голові КДКА Вінницької області Хоменчук К.Л., членам КДКА Півнюк А.О., ОСОБА_16 , Путілін Є.В, ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 
23.10.2025 за №781 до КДКА Вінницької області надійшло клопотання адвоката Криворучко Л.С. про залучення інших заінтересованих осіб, в якому просила:
1. Залучити до участі в якості свідків старшого слідчого в особливо важливих справах ГСУ ДБР ОСОБА_22 та керівника відділу ГСУ ДБР Говорущака О.;
2. Відкласти засідання КДКА Вінницької області призначене на 23.10.2025 о 11:00 год. на іншу дату та час, з підстав пп. 7.7 п. 7 Регламенту КДКА регіону (затвердженого рішенням РАУ від 16.02.2013 №77 зі змінами);
3. Забезпечити участь старшого слідчого в особливо важливих справах ГСУ ДБР Байжанова О.А. та керівника відділу ГСУ ДБР Говорущака О. у наступному засіданні КДКА Вінницької області;
4. З метою забезпечення права на захист і права на справедливий суд ст. 6 Конвенції засідання КДКА Вінницької області проводити виключно за участі адвоката ОСОБА_1 та її представника адвоката Надіч Н.Д.; у разі відмови у задоволенні даного клопотання і відмови виконати закон, вважати дане клопотання заявою про відвід колегіальному складу комісії КДКА Вінницької області.
Протоколом засідання дисциплінарної палати КДКА Вінницької області від 23.10.2025 члени дисциплінарної палати розглянули запропонований до розгляду перелік справ, які представлені членами палати, та переконалися, що розгляд кожної справи цілком обґрунтовано пропонується до внесення до порядку денного засідання дисциплінарної палати. Зауважень не надійшло. Вирішила затвердити порядок денний засідання дисциплінарної палати на 23 жовтня 2025 року з розгляду справ відповідно переліку.
З Протоколу засідання дисциплінарної палати КДКА Вінницької області від 23.10.2025, судом встановлено наступне.
На засіданні були присутні: Голова палати Удовицька Т.О., секретар Півнюк А.О., члени палати, Ковальов В.О., Путілін Є.В., Лукавський А.В., Вишневська О.С., Курнаєва О.З. Член дисциплінарної палати Дунаєв І.Б. приймав участь у засіданні дисциплінарної палати в режимі відеоконференції. У засіданні приймала участь Голова КДКА Вінницької області Хоменчук К.Л. Відсутня ОСОБА_20 хворіє.
По відеозв`язку за допомогою власних технічних засобів на засіданні дисциплінарної палати була присутня адвокат Криворучко Л.С.
Оскільки із загального складу 9 членів дисциплінарної палати на засіданні присутні 8 членів дисциплінарної палати, а також у засіданні з правом голосу бере участь Голова КДКА Вінницької області, засідання дисциплінарної палати є правомочним.
Голова дисциплінарної палати оголосила, що від адвоката Криворучко Л.С. до дисциплінарної палати надійшла письмова заява про відвід та звернулась до адвоката Криворучко Л.С. за роз`ясненням, кому саме вона заявляє відвід, оскільки в заяві про відвід спочатку зазначено, що відвід заявляється усьому складу КДКА Вінницької області, а далі перераховуються окремі прізвища членів дисциплінарної палати КДКА Вінницької області, яким саме заявлений відвід. Відвід також заявлений Голові КДКА Вінницької області Хоменчук К.Л. Крім того, адвокату Криворучко Л.С. запропоновано оголосити підстави відводу кожного члена дисциплінарної палати.
Адвокат Криворучко Л.С. уточнила, що заявляє відвід всьому складу дисциплінарної палати як органу адвокатського самоврядування.
Після закінчення наради було оголошено про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_1 про відвід дисциплінарної палати.
Голова дисциплінарної палати запропонувала адвокату Криворучко Л.С. надати пояснення по суті скарги керівника відділу Головного управління ДБР Говорущака О.М. на її дії, за якою стосовно адвоката Криворучко Л.С. була порушена дисциплінарна справа. Однак адвокат Криворучко Л.С. почала вимагати роз`яснення її прав у засіданні дисциплінарної палати.
В подальшому по відеозв`язку до засідання дисциплінарної палати долучилась представниця адвоката Криворучко Л.С. – Надіч Н.Д., яка заявила клопотання про відкладення розгляду дисциплінарної справи для надання можливості ознайомлення зі справою. 
В заявленому клопотанні ОСОБА_13 було відмовлено, оскільки розгляд дисциплінарної справи за її клопотанням вже відкладався 26 вересня 2025 року, однак з 26 вересня до 23 жовтня 2025 року ОСОБА_13 не скористалась наданою можливістю, що було розцінено членами палати як спроба затягування розгляду справи.
З протоколу слідує, що під час засідання адвокату Криворучко Л.С. та її представнику ОСОБА_13 було неодноразово наголошено, що вони зривають засідання дисциплінарної палати.
В зв`язку з цим, члени дисциплінарної палати залишилась на нараду та, керуючись п.6.4.9. Регламенту кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону з метою усунення перешкод для розгляду питання вирішили відключити адвоката Криворучко Л.С. та її представницю від відеоконференції.
Засідання дисциплінарної палати було продовжено.
Слово для доповіді було надано члену дисциплінарної палати Ковальову В.О., який виконував перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката Криворучко Л.С.
Під час розгляду справи по суті секретарем КДКА Вінницької області дисциплінарній палаті передано клопотання ОСОБА_1 про залучення до участі в дисциплінарній справі в якості свідків інших заінтересованих осіб, а саме заявника ОСОБА_24 та слідчого Байжанова О.А. та відкладення розгляду справи, яке надійшло на електронну адресу КДКА в ході засідання.
Члени дисциплінарної палати, порадившись, вирішили відмовити у задоволенні клопотання, у зв`язку з наявністю у матеріалах справи достатніх доказів щодо обставин, зазначених у клопотанні.
Ознайомившись з довідкою про перевірку скарги та зі всіма матеріалами провадження, керуючись статтями 26, п. 3 ст. 34, Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Положенням «Про порядок прийняття та розгляду скарг щодо неналежної поведінки адвоката, яка може мати наслідком його дисциплінарну відповідальність», затвердженим Рішенням Ради адвокатів України №120 від 30.08.2014 зі змінами та доповненнями, дисциплінарна палата КДКА Вінницької області прийшла до висновку про наявність складу дисциплінарного проступку в діях адвоката ОСОБА_1 .
Під час наради члени дисциплінарної палати дослідили та проаналізували всі матеріали провадження, розглянули довідку члена дисциплінарної палати ОСОБА_16 щодо вчинення дисциплінарного проступку адвокатом ОСОБА_1 , а також з урахуванням змісту скарги, поданої керівником відділу ГСУ ДБР ОСОБА_17 , дійшли висновку про наявність підстав для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності.
За результатами голосування (за – 8 голосів, (7 членів дисциплінарної палати плюс 1(один) голос Голови КДКА Вінницької області Хоменчук К.Л.), проти — немає. Перевіряючий ОСОБА_16 , відповідно до вимог ч. 2 п. 2 ст. 41Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» не приймав участі в голосуванні), вирішити притягнути адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності і застосувати дисциплінарне стягнення у виді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 6 (шість) місяців.
Дисциплінарна палата КДКА Вінницької області одноголосно прийняла рішення від 23.10.2025, яким вирішила притягнути адвоката ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності за вчинення дисциплінарного проступку, передбаченого пунктами 2, 3, 5 частини 2 статті 34 Закону України "Про адвокатуру та адвокатську діяльність", порушення присяги адвоката України, ст. ст. 27, 42, 43, 46 Правил адвокатської етики та застосувати до неї дисциплінарне стягнення у виді зупинення права на заняття адвокатською діяльністю строком на 6 (шість) місяців.
Щодо відключення ОСОБА_1 та її представника адвоката Надіч Н.Д. від відеоконференції.
Відповідно до п. 6.4.9 Регламенту, у випадку недобросовісного користування своїми правами, КДКА (Палата) має право вжити заходи реагування. Заходами реагування є дії, що вчиняються з метою спонукання учасників засідання до добросовісного виконання своїх обов`язків, припинення недобросовісного користування своїми правами та запобігання створенню перешкод для розгляду питання, справи. Види заходів реагування: 1) попередження; 2) видалення із залу засідання КДКА (Палати) / відключення від відеоконференції у разі прийняття участі у засіданні дистанційно.
Під час дослідження протоколу засідання дисциплінарної палати від 23.10.2025, а також наданої разом із позовом копії відеозапису засідання дисциплінарної палати, яку позивачка зафіксувала з екрана власного монітора, судом встановлено, що після неодноразових пропозицій головуючої розпочати надання пояснень, ОСОБА_1 не приступила до їх викладу. Як наслідок, відповідно до положень Регламенту, до неї було застосовано перший захід реагування у вигляді попередження.
Суд зазначає, що подальше відключення від дистанційного зв`язку було застосоване як крайній захід, передбачений локальним актом КДКА, з метою відновлення роботи колегіального органу та забезпечення розгляду справи по суті. Оскільки ОСОБА_1 було надано фактичну можливість надати пояснення, якою вона не скористалася у встановленому порядку, подальше прийняття рішення за її відсутності є процесуальним наслідком застосування заходів реагування, передбачених п. 6.4.9 Регламенту, і не становить порушення права на захист.
Разом з тим, оцінюючи дії дисциплінарної палати в частині відключення від відеоконференцзв`язку адвоката Надіч Н.Д., суд зазначає, що матеріалами відеозапису підтверджується, що адвокат Надіч Н.Д. була приєднана до засідання із затримкою, а її дії були спрямовані на з`ясування поточної стадії розгляду справи, що не свідчить про намір перешкоджати засіданню.
Окрему увагу суд звертає на порушення відповідачем порядку застосування заходів реагування, визначеного п. 6.4.9 Регламенту. Відповідно до зазначеної норми, відключення учасника від відеоконференції є крайнім заходом, якому обов`язково має передувати попередження.
Проте, як встановлено судом під час перегляду відеозапису засідання, щодо представника позивачки — адвоката Надіч Н.Д., процедуру, передбачену Регламентом, не було дотримано. У засіданні не оголошувалося попередження адвокату Надіч Н.Д. як передумова для її подальшого усунення від участі у засіданні.
Суд наголошує, що застосування до представника (адвоката Надіч Н.Д.) заходу реагування у вигляді відключення від дистанційного зв`язку призвело до фактичного позбавлення позивачки права на професійну правничу допомогу. Процесуальні заходи, вжиті щодо однієї особи, не можуть автоматично поширюватися на її представника, якщо останній діє в межах регламентних процедур та професійної етики.
Враховуючи, що розгляд питання та прийняття остаточного рішення відбулися без участі адвоката Надіч Н.Д. після її відключення від відеоконференції, суд констатує порушення фундаментального права особи на участь у засіданні та надання пояснень. Дане процедурне порушення є істотним, оскільки воно обмежило реалізацію засад змагальності та позбавило орган адвокатського самоврядування можливості забезпечити повноту та всебічність дослідження аргументів захисту безпосередньо перед прийняттям рішення.
У свою чергу, дослідивши наданий позивачкою електронний доказ, а саме: копію відеозапису засідання дисциплінарної палати (створену шляхом фіксації зображення з екрана монітора), суд зазначає, що вказаний доказ поданий у порядку, передбаченому ст. 99 КАС України. У ході судового розгляду учасники справи не висловлювали заперечень щодо належності та допустимості даного електронного доказу; клопотань про його оспорювання чи виключення з матеріалів справи до суду не надходило. Враховуючи позицію сторін та відповідність такого доказу вимогам процесуального закону, суд приймає його як належну підставу для встановлення фактичних обставин справи.
З приводу інших доводів позивача, які стосуються правомірності оскаржуваного рішення КДКА Вінницької області від 23.10.2025, то при їх оцінці суд виходить з наступних міркувань.
Верховний Суд сформував правову позицію, згідно з якою суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність закріпленими частиною другою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Принцип розподілу влади заперечує надання адміністративному суду адміністративно-дискреційних повноважень. Єдиним критерієм здійснення правосуддя є право. Тому завданням адміністративного судочинства завжди є контроль легальності. Перевірка доцільності переступає компетенцію адміністративного суду і виходить за межі завдання адміністративного судочинства. Отже, в межах розгляду справи щодо оскарження рішення КДКА суд може надати правову оцінку такому рішенню виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану відповідачем юридичну оцінку доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності (див. постанови від 25.06.2018 у справі № 810/1972/17 (врахований судами попередніх інстанцій) та неодноразово підтриманий Верховним Судом, від 24.06.2020 у справі № 813/2639/18, від 14.12.2020 у справі № 821/1030/17, від 30.09.2021 у справі № 440/1376/19, від 12.10.2021 у справі № 820/4155/18, від 10.11.2022 у справі № 826/14291/17, від 19.10.2023 у справі № 280/1396/22 тощо).
Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Таким чином, при вирішенні цієї справи суд застосовує вищезазначену усталену правову позицію та не вбачає підстав для відступлення від неї.
Разом з тим суд враховує, що у рішеннях Європейського суду з прав людини склалася практика, яка підтверджує, що дискреційні повноваження не повинні використовуватися свавільно, а суд повинен контролювати рішення, прийняті на підставі реалізації дискреційних повноважень, максимально ефективно (див. рішення у справі "Hasan and Chaush v.Bulgaria" № 30985/96).
Згідно з Рекомендацією Комітету Міністрів Ради Європи № R(80)2, прийнятої 11.03.1980, державам-членам стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень як дискреційне повноваження слід розуміти повноваження, яке адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою дискреції, тобто, коли такий орган може обрати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за певних обставин.
Адміністративний суд, перевіряючи рішення, дію чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень на відповідність, закріпленим частиною другою статті 2 КАС України критеріям, не втручається у дискрецію (вільний розсуд) суб`єкта владних повноважень поза межами перевірки за названими критеріями. Завдання адміністративного судочинства полягає не у забезпеченні ефективності державного управління, а в гарантуванні дотримання вимог права, інакше було б порушено принцип розподілу влади (див. постанови Верховного Суду від 28.06.2023 у справі № 640/20223/20 та від 14.09.2023 у справі № 240/44051/21).
У справі № 805/4508/16-а Верховний Суд зазначав, що стосовно судового контролю за дискреційними адміністративними актами суб`єктів владних повноважень Європейський суд з прав людини неодноразово висловлював позицію з цього питання, згідно з якою національні суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору (пункт 157 рішення у справі "Сігма радіо телевіжн лтд. проти Кіпру" (Sigma Radio Television ltd. v. Cyprus) заява № 32181/04); пункт 44 рішення у справі "Брайєн проти Об`єднаного Королівства" (Bryan v. the United Kingdom); пункти 156-157, 159 рішення у справі "Сігма радіо телевіжн лтд. проти Кіпру" (Sigma Radio Television ltd. v. Cyprus) заява № 32181/04; пункти 47-56 рішення у справі "Путтер проти Болгарії" (Putter v. Bulgaria) заява № 38780/02).
Принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень полягає у тому, щоб рішення було прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення. Європейський Суд з прав людини у рішенні в справі "Суомінен проти Фінляндії" (Suominen v. Finland), № 37801/97, пункт 36, від 1 липня 2003 року, звертає увагу на те, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 19.03.2026 у справі № 990/218/25 наголосила, що, здійснюючи зовнішній публічний нагляд за дискреційними повноваженнями суб`єкта владних повноважень, суд не повинен вдаватися до зміни обсягу дискреційних повноважень, бо це є предметом відповідного правового регулювання, а має проконтролювати, чи не є викладені у рішенні цього органу висновки щодо обставин у справі довільними та нераціональними, не підтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів.
Отже, в контексті встановлених обставин справи, характеру спірних правовідносин та наведеної вище правової позиції Верховного Суду, адміністративний суд крізь призму вимог статті 2 КАС України може оцінити повноту дослідження та врахування відповідною Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури усіх фактів та обставин, які з`ясовувалися такою Комісією щодо діянь адвоката у контексті дотримання процедури, не втручаючись при цьому у дискреційні повноваження стосовно визначення "грубості" дисциплінарного правопорушення, обрання суворості дисциплінарного стягнення і наданої юридичної оцінки доказам, зібраним у ході процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката на предмет їх достатності (див. також постанову Верховного Суду від 21.02.2024 у справі № 640/33374/21).
Крім того, в межах спірних правовідносин суд повинен перевірити спірне рішення відповідача про притягнення до дисциплінарної відповідальності на предмет наявності критеріїв свавільності чи явного необґрунтування, що узгоджується з висновками, наведеними у постанові Верховного Суду від 26.01.2023 у справі № 420/5597/19.
Як зазначено в оскаржуваному рішенні, члени ДП КДКА Вінницької області вважають, що за наслідками перевірки та розгляду дисциплінарної справи встановлено факти неналежного виконання адвокатом Криворучко Л.С. своїх професійних обов`язків щодо забезпечення права на захист підозрюваних ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
Зокрема, 15–16 травня 2025 року адвокат була відсутня під час судового розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_2 , а 29–30 травня 2025 року – під час проведення слідчих дій, пов`язаних із допитом підозрюваних, а також врученням ОСОБА_2 та ОСОБА_3 клопотання про продовження строку досудового розслідування. Унаслідок цього підозрювані залишилися без належного захисту та до даної дії були залучені адвокати з системи безоплатної правової допомоги.
Разом з тим, стаття 135 Кримінально процесуального кодексу України (далі – КПК України) регламентує порядок здійснення виклику в кримінальному провадженні.
Відповідно до частини першої вказаної норми особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.
У разі якщо особа подала письмову заяву про здійснення виклику в конкретному кримінальному провадженні з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремої підсистеми (модуля), то за наявності технічної можливості така особа викликається шляхом надсилання їй текстових повідомлень у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи.
Особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом не пізніше ніж за три дні до дня, коли вона зобов`язана прибути за викликом. У випадку встановлення цим Кодексом строків здійснення процесуальних дій, які не дозволяють здійснити виклик у зазначений строк, особа має отримати повістку про виклик або бути повідомленою про нього іншим шляхом якнайшвидше, але в будь-якому разі з наданням їй необхідного часу для підготовки та прибуття за викликом (ч. 9 ст. 135 КПК України).
Відповідно до статті 136 КПК України належним підтвердженням отримання особою повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом є розпис особи про отримання повістки, в тому числі на поштовому повідомленні, відеозапис вручення особі повістки, будь-які інші дані, які підтверджують факт вручення особі повістки про виклик або ознайомлення з її змістом.
У разі якщо особа подала письмову заяву на одержання повісток про виклик у конкретному кримінальному провадженні з використанням Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи та/або її окремої підсистеми (модуля), днем вручення повістки про виклик до слідчого судді, суду є день отримання судом повідомлення про доставлення повістки про виклик до слідчого судді, суду на офіційну електронну адресу особи.
Якщо особа попередньо повідомила слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про адресу своєї електронної пошти, надіслана на таку адресу повістка про виклик вважається отриманою у випадку підтвердження її отримання особою відповідним листом електронної пошти.
Згідно ч. 1 ст. 53 КПК України слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд залучають захисника для проведення окремої процесуальної дії в порядку, передбаченому статтею 49 цього Кодексу, виключно у невідкладних випадках, коли є потреба у проведенні невідкладної процесуальної дії за участю захисника, а завчасно повідомлений захисник не може прибути для участі у проведенні процесуальної дії чи забезпечити участь іншого захисника або якщо підозрюваний, обвинувачений виявив бажання, але ще не встиг залучити захисника або прибуття обраного захисника неможливе.
Разом з тим, дослідивши матеріали дисциплінарної справи, що стали підставою для прийняття оскаржуваного рішення, суд встановив відсутність у них відомостей про належне повідомлення адвоката Криворучко Л.С. про час та місце проведення слідчих і процесуальних дій, призначених на 15–16 та 29–30 травня 2025 року. При цьому, у спірному рішенні також відсутні посилання на відповідні докази.
За відсутності у матеріалах справи копій повісток, підтверджень поштового відправлення або інших доказів вручення виклику, висновок Дисциплінарної палати КДКА про «самоусунення» адвоката від виконання професійних обов`язків є документально непідтвердженим. Суд зауважує, що під час розгляду дисциплінарної справи орган адвокатського самоврядування не з`ясував поважності причин неявки адвоката та не перевірив сам факт її належного сповіщення про дату та час здійснення процесуальних дій.
Суд наголошує, що факт залучення захисників із системи безоплатної правової допомоги не може слугувати автоматичним та безумовним доказом вини основного адвоката. Процесуальний алгоритм залучення іншого захисника, визначений КПК України, передбачає обов`язкову умову — належне повідомлення обраного захисника про час і місце проведення дії. Проте матеріали дисциплінарної справи не містять доказів того, що адвокат Криворучко Л.С. була обізнана про необхідність участі у засіданнях Печерського районного суду міста Києва (15–16 травня) або у слідчих діях (29–30 травня).
Колегія суддів вважає обґрунтованими твердження суду першої інстанції, що висновок КДКА про свідоме ухилення адвоката від виконання обов`язків ґрунтується виключно на припущеннях, а не на фактичних даних. Оскільки обставини, на яких ґрунтується скарга, залишилися недоведеними, оскаржуване рішення про притягнення до дисциплінарної відповідальності є необґрунтованим та таким, що не відповідає критеріям законності, а тому підлягає скасуванню.
Разом з тим, надаючи оцінку доводам позивачки про неможливість направлення скарги про дисциплінарний проступок до КДКА іншого регіону; щодо органу здійснення дисциплінарного провадження відносно адвоката ОСОБА_1 ; щодо юрисдикції КДКА Вінницької області, суд зазначає наступне.
Згідно ч. 3 ст. 33 Закону № 5076-VI дисциплінарне провадження стосовно адвоката здійснюється за адресою його робочого місця. Проте існують виключення із загального правила територіальної підвідомчості розгляду скарг стосовно адвокатів. Такі випадки виникають внаслідок об`єктивної неможливості здійснити розгляд дисциплінарної скарги відповідною кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури.
Відповідно до ст. 50 Закону № 5076-VI, кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.
До повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури належать:
1) організація та проведення кваліфікаційних іспитів; 2) прийняття рішень щодо видачі свідоцтва про складення кваліфікаційного іспиту; 3) прийняття рішень про зупинення або припинення права на заняття адвокатською діяльністю; 4) здійснення дисциплінарного провадження стосовно адвокатів; 5) вирішення інших питань, віднесених до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.
У передбачених цим Законом випадках повноваження кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури здійснює її кваліфікаційна або дисциплінарна палата.
Засідання кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини членів її палат. Засідання палати вважається правомочним, якщо на ньому присутні більше половини її членів.
Разом з тим, правові засади діяльності Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, мета, завдання та порядок її діяльності визначаються Конституцією України, Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», рішеннями з`їзду адвокатів України, Статутом Національної асоціації адвокатів України, Правилами адвокатської етики, рішеннями Ради адвокатів України, Положенням про Вищу кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури (ВКДКА або Комісія), Регламентом Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та іншими правовими актами України, що регулюють адвокатську діяльність.
Згідно з підпунктом 2.3.18 пункту 2.3 розділу ІІ Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5 липня 2014 року № 78 Голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури скеровує для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури скарги, що надійшли стосовно осіб, визначених статтею 66 Правил адвокатської етики, а також у разі, якщо регіональна кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури не сформована, або у разі відсутності за будь-яких причин кворуму на засіданнях кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури (палати) регіону.
Відповідно до частини 2 статті 66 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України від 09 червня 2017 року (Правила адвокатської етики, зі змінами від 15 лютого 2019 року), у разі звернення із скаргами щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення Правил адвокатської етики адвокатів, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, чи якщо скаржниками стосовно порушення цих Правил виступають адвокати, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді зазначених скарг Голова Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури забезпечує перерозподіл та направлення таких заяв (скарг) для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону, ніж регіон, в якому зазначений адвокат входить до органів адвокатського самоврядування.
Пунктами 22, 23 Положення № 120 також обумовлено, що у разі звернення із заявами (скаргами) щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності адвокатів, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, або якщо скаржниками виступають адвокати, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, заява (скарга), не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури.
Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури в особі її Голови, з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді заяв (скарг), з урахуванням наближеності територіального розміщення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) приймає рішення про перерозподіл та направлення таких заяв (скарг) для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону, ніж регіон, в якому зазначений адвокат входить до складу органів адвокатського самоврядування. Отримавши від Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури таку заяву (скаргу), Голова кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону перевіряє її на відповідність вимогам законодавства і цього Положення та приймає рішення про її подальший розгляд, відповідно до вимог цього Положення.
Отже, у випадках надходження скарг стосовно осіб, що належать до переліку, визначеного статтею 66 Правил адвокатської етики, а також за умов несформованості регіональної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії або відсутності кворуму на її засіданнях, скарги стосовно адвокатів передаються на розгляд кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону. Неможливість дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії з певних причин здійснити дисциплінарне провадження стосовно адвоката за адресою реєстрації робочого місця, не може слугувати підставою та засобом уникнення таким адвокатом відповідальності за вчинене ним порушення, а також не спростовує можливості проведення належної перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та вчинення інших передбачених законом дій іншим органом.
Аналогічна правова позиція викладена у постанови Верховного Суду від 08 жовтня 2020 року у справі № 826/3443/18 у якій Верховний Суд зазначив, що частина третя статті 33 Закону № 5076-VI встановлює загальні правила територіальної підвідомчості розгляду скарг, а наведені положення підпункту 2.3.18 пункту 2.3 розділу ІІ Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, пункти 22, 23 Положення № 120 є нормами, які конкретизують та допускають за умов об`єктивної неможливості, процедурно здійснити розгляд відповідними кваліфікаційно-дисциплінарними комісіями адвокатури дисциплінарних справ не за робочою адресою реєстрації адвоката.
Також, Верховний Суд зауважив, що кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури у своїй процесуальній діяльності зобов`язана керуватися рішеннями Ради адвокатів України, актами Національної асоціації адвокатів України. Рішення Ради адвокатів України в силу частини 1 статті 57 Закону № 5076-VI є обов`язковими до виконання. Компетенція Ради адвокатів України дає право у межах повноважень та у спосіб, що визначений Законом деталізувати у своїх рішеннях певні процедурні моменти діяльності Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, зокрема, при наявності певних умов, які не відображенні в статті 33 Закону № 5076-VI перенаправлення скарги на дії адвоката до іншої Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури для подальшого розгляду та прийняття рішення, що не порушує при цьому положення вказаної статті, а навпаки регулює дотримання принципу правової визначеності. 
Так, із матеріалів справи встановлено, що дійсно робоче місто ОСОБА_1 є м. Київ.
02.07.2025 на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури м. Києва надійшла скарга ГСУ ДБР. Тобто скарга направлена за адресою робочого місця адвоката.
Однак, на підставі рішення Ради адвокатів України від 15 грудня 2021 року № 128 «Про повноважність та неправомочність Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Києва здійснювати свої функції», рішення Ради адвокатів України від 28 січня 2022 ку № 6 «Організаційні питання визнання неповноважності звітно-виборної конференції адвокатів міста Києва на прийняття рішень від 07.11.2021 та відсутність юридичних актів», т.в.о. керівника юридичної особи КДКА м. Києва передано скаргу Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань відносно адвоката ОСОБА_1 для подальшого скерування та розгляд КДКА іншого регіону.
15.07.2025 року за скерування т.в.о. Голови Вищої кваліфікаційно дисциплінарної комісії адвокатури Місяць А. від 07.07.2025 року, на адресу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області надійшла скарга керівника відділу ГСУ ДБР ОСОБА_17 , стосовно діяльності адвоката ОСОБА_1 . 
Так, підставою для скерування скарги на адресу КДКА Вінницької області слугувало те, що відповідно до рішення Ради адвокатів України від 15 грудня 2021 року № 128 Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури міста Києва вважається не сформованою відповідно до Закону України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», що є наслідком відсутності кворуму в кваліфікаційній і дисциплінарній палаті Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури міста Києва для прийняття рішень та здійснення повноважень, визначених статтею 50 Закону № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».
За таких обставин, відповідно до п. 4 рішення Ради адвокатів України від 28 січня 2022 року № 6 «Організаційні питання визнання неповноважності звітно-виборної конференції адвокатів міста Києва на прийняття рішень від 07.11.2021 року та відсутність юридичних фактів», покладено на секретаріат Кваліфікаційно-дисциплінарної адвокатури м. Києва обов`язки продовжувати здійснювати передачу до ВКДКА усіх отриманих заяв, які стосуються допуску до складання кваліфікаційного іспиту (кваліфікаційних справ), зави (скарги) щодо поведінки адвокатів, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, дисциплінарні справи (провадження) та інші заяви/скарги для подальшого їх скерування та розгляду КДКА іншого регіону.
Отже, із зазначеного слідує, що існують виключення із загальних правил територіальної підвідомчості розгляду скарг за адресою робочого місця і такі випадки існують внаслідок об`єктивної неможливості здійснення розгляду відповідними кваліфікаційно-дисциплінарними комісіями адвокатури.
Так, згідно з п.п. 2.3.18 п. 2.3 розділу ІІ Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5 липня 2014 року № 78 встановлено, що голова ВКДКА скеровує до КДКА скарги, що надійшли стосовно осіб, визначених статтею 63 Правил адвокатської етики, а також у разі, якщо регіональна КДКА не сформована, із урахуванням територіальної наближеності та навантаження КДКА тощо.
Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури в особі її Голови, з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді заяв (скарг), з урахуванням наближеності територіального розміщення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) приймає рішення про перерозподіл та направлення таких заяв (скарг) для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону, ніж регіон, в якому зазначений адвокат входить до складу органів адвокатського самоврядування. Отримавши від Вищої кваліфікаційно - дисциплінарної комісії адвокатури таку заяву (скаргу), Голова кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону перевіряє її на відповідність вимогам законодавства і цього Положення та приймає рішення про її подальший розгляд, відповідно до вимог цього Положення.
При цьому, неможливість дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії з певних причин здійснити дисциплінарне провадження стосовно адвоката за адресою реєстрації робочого місця, не може бути підставою та засобом уникнення таким адвокатом відповідальності за вчинене ним порушення, а так само не спростовує можливості здійснити належну перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та вчинення інших передбачених Законом дій іншим органом.
Тобто, за загальним правилом дисциплінарні провадження щодо адвоката дійсно ініціюються та здійснюються за територіальною підвідомчістю, визначеною місцезнаходженням робочого місця адвоката. Однак, наведені у матеріалах справи рішення Ради адвокатів України № 128 від 15.12.2021 та № 6 від 28.01.2022, а також положення Регламенту ВКДКА, прямо передбачають можливість та обов`язок перерозподілу і скерування скарг до КДКА іншого регіону у випадках, коли регіональна комісія є несформованою, неправомочною або об`єктивно неспроможною здійснювати свої повноваження через відсутність кворуму.
Так, із матеріалів справи судом встановлено, що КДКА м. Києва на момент надходження скарги мала статус несформованої та неправомочної, що створило об`єктивну неможливість здійснення нею дисциплінарних функцій, а відтак, зумовило законне переспрямування скарги для розгляду до КДКА Вінницької області за рішенням та скеруванням Голови ВКДКА.
Отже, територіальна підвідомчість не є абсолютною та може бути змінена у встановленому Регламентом та рішеннями РАУ порядку, що виключає можливість самостійного визначення позивачем органу розгляду скарги або наполягання на її розгляді лише за місцем робочої адреси.
Відтак, позивачка безпідставно та всупереч регуляторним приписам ототожнює загальне правило підвідомчості з виключною компетенцією конкретного регіонального органу, тоді як у спірних правовідносинах діяли спеціальні механізми перерозподілу скарги, застосовані уповноваженим суб`єктом у межах наданих повноважень та з дотриманням установленої процедури.
Отже, судова колегія відхиляє доводи позивачки, що дисциплінарне провадження відносно адвоката ОСОБА_1 не могло здійснюватися іншою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією, ніж виключно за адресою робочого місця адвоката, оскільки порушень процедури щодо визначення КДКА, а також порушень передачі (направлення) відповідних матеріалів, судом не встановлено.
Стосовно тверджень позивачки щодо утворення та повноважності КДКА Вінницької області, то суд вважає за необхідне зазначити наступне.
Відповідно до ч. ч. 10, 11 ст. 50 Закону № 5076-VI Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є юридичною особою і діє відповідно до цього Закону, інших законів України та положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури.
Установчим документом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури є положення про кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури, яке затверджується Радою адвокатів України.
Згідно Положення про Кваліфікаційно-дисциплінарну комісію адвокатури Вінницької області затверджене рішенням Ради адвокатів України № 17 від 17.12.2012 року, визначено, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури є юридичною особою з дня її державної реєстрації в установленому законодавством порядку та є неприбутковою організацією (п. 3.1 ст. 3 Положення).
Також, статтею 12 Положення визначено про те, що Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури може бути реорганізована лише на підставі закону.
Так, припинення діяльності кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури може бути здійснено лише на підставі Закону. Зміна складу КДКА не є її припиненням. У разі припинення КДКА (у результаті її ліквідації, злиття, поділу, приєднання або перетворення) її активи передаються одній або кільком неприбутковим організаціям адвокатського самоврядування або зараховуються до доходу бюджету.
Разом з тим, відносини, що виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб, їхньої символіки (у випадках, передбачених законом), громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, фізичних осіб - підприємців та відокремлених підрозділів юридичної особи, утвореної відповідно до законодавства іноземної держави врегульовано Законом України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань №755-IV від 15.05.2023 (Закон №755-IV).
Статтею 3 Закону №755- IV визначено, що дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають у сфері державної реєстрації юридичних осіб незалежно від організаційно-правової форми, форми власності та підпорядкування, їхньої символіки (у випадках, передбачених законом), громадських формувань, що не мають статусу юридичної особи, фізичних осіб - підприємців та відокремлених підрозділів юридичної особи, утвореної відповідно до законодавства іноземної держави.
Статтею 80 Цивільного кодексу України, визначено, що юридичною особою є організація, створена і зареєстрована у встановленому законом порядку.
Юридична особа наділяється цивільною правоздатністю і дієздатністю, може бути позивачем та відповідачем у суді.
Пунктом 1 ст. 89 Цивільного кодексу України визначено, що юридична особа підлягає державній реєстрації у порядку, встановленому законом. Дані державної реєстрації включаються до єдиного державного реєстру, відкритого для загального ознайомлення.
При цьому, п. 4 статті 91 Цивільного кодексу України, визначено, що цивільна правоздатність юридичної особи виникає з моменту її створення і припиняється з дня внесення до єдиного державного реєстру запису про її припинення.
Згідно п. 1 статті 104 Цивільного кодексу України визначено, що юридична особа припиняється в результаті реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) або ліквідації. У разі реорганізації юридичних осіб майно, права та обов`язки переходять до правонаступників.
Як встановлено судом та підтверджується матеріалами справи, Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури Вінницької області зареєстрована в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за ідентифікаційним кодом 25495818, є діючою юридичною особою та не перебуває у стані припинення. Протилежного матеріали даної адміністративної справи не містять.
При цьому, обставини щодо дотримання Вищою кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Вінницької області обов`язку щодо внесення до Єдиного державного реєстру відомостей про правонаступництво юридичної особи не підлягають оцінці в межах даних правовідносин, оскільки вони не є предметом позову та виходять за межі заявлених позовних вимог.
Надаючи оцінку доводам позивачки в частині відсутності повноважень у членів КДКА Вінницької області, то суд зазначає, що частиною третьою статті 2 Закону № 5076-VI установлено, що з метою забезпечення належного здійснення адвокатської діяльності, дотримання гарантій адвокатської діяльності, захисту професійних прав адвокатів, забезпечення високого професійного рівня адвокатів та вирішення питань дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні діє адвокатське самоврядування.
Відповідно до ст. 49 Закону № 5076-VI вищим органом адвокатського самоврядування в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі є конференція адвокатів регіону, адреса робочого місця яких знаходиться відповідно в Автономній Республіці Крим, області, містах Києві та Севастополі та відомості про яких включено до Єдиного реєстру адвокатів України.
Квота представництва, порядок висування та обрання делегатів конференції адвокатів регіону затверджуються Радою адвокатів України.
Конференція адвокатів регіону скликається радою адвокатів регіону не рідше одного разу на рік. Конференцію може бути скликано також за пропозицією не менш як однієї десятої від загальної кількості адвокатів регіону, адреса робочого місця яких знаходиться у відповідному регіоні, або Ради адвокатів України.
У разі, якщо рада адвокатів регіону не скликає конференцію протягом тридцяти днів з дня надходження пропозиції про її скликання, адвокати, які підписали таку пропозицію, або Рада адвокатів України приймають рішення про утворення організаційного бюро зі скликання конференції адвокатів регіону. Організаційне бюро має права ради адвокатів регіону щодо скликання і забезпечення проведення конференції та визначає особу, яка головує на засіданні конференції.
Про день, час і місце початку роботи конференції адвокатів регіону та питання, що вносяться на її обговорення, адвокати повідомляються не пізніш як за п`ятнадцять днів до дня початку роботи конференції.
Конференція адвокатів регіону вважається повноважною, якщо в її роботі бере участь більше половини делегатів конференції.
До повноважень конференції адвокатів регіону належать: 
1) обрання голови та членів ради адвокатів регіону, дострокове відкликання їх з посад;
2) обрання делегатів на з`їзд адвокатів України;
3) обрання представника адвокатів регіону до складу Ради адвокатів України та Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, дострокове відкликання їх з посад;
4) визначення кількості членів кваліфікаційної і дисциплінарної палат кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, обрання голови та членів кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, дострокове відкликання їх з посад;
5) обрання голови та членів ревізійної комісії адвокатів регіону, дострокове відкликання їх з посад;
6) затвердження штатного розпису і кошторису ради адвокатів регіону, кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури;
7) розгляд та затвердження звіту ради адвокатів регіону, кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, висновків ревізійної комісії адвокатів регіону, представників адвокатів регіону у складі Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури і Ради адвокатів України;
8) прийняття інших рішень відповідно до цього Закону.
Конференція адвокатів регіону приймає рішення шляхом голосування більшістю голосів делегатів конференції, які беруть участь у її роботі.
Згідно ст. 50 Закону 5076-VI кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури утворюється з метою визначення рівня фахової підготовленості осіб, які виявили намір отримати право на заняття адвокатською діяльністю, та вирішення питань щодо дисциплінарної відповідальності адвокатів.
Кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури підконтрольна та підзвітна конференції адвокатів регіону.
Голова та члени кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури обираються конференцією адвокатів регіону з числа адвокатів, стаж адвокатської діяльності яких становить не менше п`яти років та адреса робочого місця яких знаходиться відповідно в Автономній Республіці Крим, області, місті Києві, місті Севастополі і відомості про яких включено до Єдиного реєстру адвокатів України, строком на п`ять років. Одна й та сама особа не може бути головою або членом кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури більше ніж два строки підряд.
Згідно з п. 5 ч. 5 ст. 50 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» до повноважень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури належить також вирішення питань, віднесених до її повноважень цим Законом, рішеннями конференції адвокатів регіону, ВКДКА, Ради адвокатів України, з`їзду адвокатів України.
Пунктом 8.1 статті 8 Положення про КДКА Вінницької області за № 238 від 17.11.2016 року передбачено, що рішення з`їзду адвокатів України, Ради адвокатів України, ВКДКА є обов`язковими для виконання КДКА.
Згідно відповіді голови КДКА у Вінницькій області від 30.09.2025 на запит позивача про надання інформації Рішенням Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області від 15 жовтня 2012 року до складу КДКА Вінницької області строком на п`ять років було обрано: Голову КДКА; Кваліфікаційну палату; Дисциплінарну палату. 
Рішенням Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області від 08 вересня 2017 року до складу КДКА Вінницької області строком на п`ять років було обрано: Голову КДКА; Кваліфікаційну палату; Дисциплінарну палату. 
На думку позивачки повноваження членів кваліфікаційно - дисциплінарної палати, які приймали оскаржуване рішення припинились після спливу п`ятирічного строку, на який їх було обрано. Проте, з такими доводами суд не погоджується з огляду на наступне.
Так, у зв`язку з військовою агресією рф проти України прийнято Указ Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», що затверджений Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні».
Відповідно до частини 1 статті 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.
Воєнний стан на всій території України або в окремих її місцевостях припиняється після закінчення строку, на який його було введено.
У відповідності до наданих повноважень Радою адвокатів України прийнято рішення № 87 від 05-06.09.2022 «Про затвердження Порядку висування та обрання делегатів Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області, Регламенту Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області, встановлення квоти представництва та повноважень членів органів адвокатського самоврядування», яким взято до уваги зміст рішення Ради адвокатів України № 69 від 21 вересня 2020 року «Про затвердження роз`яснення щодо інституційного континуїтету Національної асоціації адвокатів України та організаційних форм адвокатського самоврядування», та роз`яснено, що задля недопущення інституційного дисконтинуїтету в адвокатурі, доцільним та обґрунтованим є застосування принципу інституційного континуїтету Національної асоціації адвокатів України та відповідних організаційних форм адвокатського самоврядування.
Також враховано, що принцип інституційного континуїтету визначає, що органи, які мають конституційний статус і встановлені Конституцією України та законами України, продовжують функціонувати незалежно від політичних, організаційних чи будь-яких інших обставин, якщо самою Конституцією України та відповідними законами України не передбачено інше.
Так, п. 4 рішення Ради адвокатів України № 87 від 05-06 вересня 2022 вирішено, що органи адвокатського самоврядування Вінницької області та їх члени, а також представники регіону у вищих органах адвокатського самоврядування продовжують виконувати свої повноваження, виходячи із принципу інституційного континуїтету, до початку вступу на посади новообраних членів органів адвокатського самоврядування після скасування чи припинення воєнного стану (до першого засідання у такому органі після скасування чи припинення дії воєнного стану).
При цьому, рішення Ради адвокатів України № 69 від 21 вересня 2020 року «Про затвердження роз`яснення щодо інституційного континуїтету Національної асоціації адвокатів України та організаційних форм адвокатського самоврядування, так і рішення Ради адвокатів України № 87 від 05-06 вересня 2022 «Про затвердження Порядку висування та обрання делегатів Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області, Регламенту Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області, встановлення квоти представництва та повноважень членів органів адвокатського самоврядування» станом на момент розгляду цієї адміністративної справи є чинними, такими, що не скасовані та не визнані протиправними у встановленому законом порядку, а отже є обов`язковими для виконання КДКА Вінницької області.
Доказів зворотного, зокрема рішень судів або уповноважених органів про визнання зазначених актів незаконними чи втрату ними чинності, стороною позивача суду не надано. За відсутності таких доказів суд виходить із презумпції правомірності рішень органів адвокатського самоврядування, які є обов`язковими до виконання до моменту їх скасування або визнання незаконними у визначеному законом порядку.
Відтак, за відсутності рішень конференції адвокатів про припинення повноважень та підтверджувальних відомостей з Єдиного державного реєстру, правові підстави вважати повноваження Голови та членів КДКА Вінницької області припиненими, відсутні.
Більш того, суд наголошує, що законність прийняття рішення Ради адвокатів України № 87 від 05-06 вересня 2022 «Про затвердження Порядку висування та обрання делегатів Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області, Регламенту Звітно-виборної конференції адвокатів Вінницької області, встановлення квоти представництва та повноважень членів органів адвокатського самоврядування» не є предметом доказування у цій адміністративній справі та виходить за межі заявлених позовних вимог, а тому не підлягає дослідженню та оцінці судом у межах даних правовідносин.
Таким чином, на думку колегії суддів апеляційної інстанції, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позовних вимог. 
Оскільки доводи апеляційних скарг не спростовують висновків суду першої інстанції, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції ухвалив оскаржуване рішення відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права, а тому підстави для його скасування або зміни відсутні. 
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 315, 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційні скарги ОСОБА_1 , Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області, Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, Державного бюро розслідувань залишити без задоволення, а рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 24 квітня 2026 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її ухвалення та оскарженню не підлягає. 

Головуючий	 		Курко О. П.	
 	 	 	 	
Судді	 	  	Ватаманюк Р.В.    Боровицький О. А.