П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа №: 634/536/26
Провадження № 3/634/218/26 
Категорія 307

10.06.2026 року сел. Сахновщина Харківської області
Суддя Сахновщинського районного суду Харківської областіЄрьоміна О.В., при секретарі Литвиненко Т.А., розглянувши протокол про адміністративне правопорушення відносно:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 ,
за ч.3 ст.173-2 КУпАП,-
встановив:
До Сахновщинського районного суду Харківської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВБА №200126 від 01.05.2026 року, згідно якого ОСОБА_1 01.05.2026 року о 16.00 год., будучи притягнутим до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП протягом року, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , вчинив відносно своєї матері ОСОБА_2 домашнє насильство, а саме умисні дії психологічного характеру, які полягали у висловлюванні нецензурною лайкою на її адресу та погрози фізичною розправою, що могло завдати шкоди її психологічному здоров`ю.
У судовому зсіданні правопорушник провину не визнав, заперечував вчинення відносно потерпілого домашнього насильства психологічного характеру.
Потерпілий, будучи належним чином повідомленим про час, дату та місце розгляду справи у судові засідання не з`явився, про причини неявки суду не повідомив. Клопотань та заяв з приводу розгляду справи не надав.
Заслухавши правопорушника, дослідивши матеріали справи, приходжу до такого висновку.
Згідно вимог ст.ст.245, 251, 252, 280 КУпАП, суд повинен повно, всебічно та об`єктивно з`ясувати всі обставини справи, дати належну оцінку зібраним доказам. Зокрема, суд повинен з`ясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи є винною особа в його вчиненні.
Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ВБА №200126 від 01.05.2026 року ОСОБА_1 01.05.2026 року о 16.00 год., будучи притягнутим до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП протягом року, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , вчинив відносно своєї матері ОСОБА_2 домашнє насильство, а саме умисні дії психологічного характеру, які полягали у висловлюванні нецензурною лайкою на її адресу та погрози фізичною розправою, що могло завдати шкоди її психологічному здоров`ю.
Положеннями ч.1 ст.173-2КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за вчинення домашнього насильства, тобто умисне вчинення будь-яких діянь (дій або бездіяльності) фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування насильства, що не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого була завдана шкода фізичному або психічному здоров`ю потерпілого.
Частиною 3 ст. 173-2 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за повторне протягом року вчинення порушення, передбаченого частинами першою або другою цієї статті, за яке особу вже було піддано адміністративному стягненню.
Відповідно до Закону України «Про попередження насильства в сім`ї» насильство в сім`ї - це будь-які умисні дії фізичного, сексуального, психологічного чи економічного спрямування одного члена сім`ї стосовно іншого члена сім`ї, якщо ці дії порушують конституційні права і свободи члена сім`ї як людини та громадянина і наносять йому моральну шкоду, шкоду його фізичному чи психічному здоров`ю.
Закон України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» від 07 грудня 2017 року визначає, що предметом регулювання цього Закону є правовідносини, що виникають у процесі запобігання та протидії домашньому насильству.
Відповідно дост.3Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» дія законодавства про запобігання та протидію домашньому насильству незалежно від факту спільного проживання поширюється на таких осіб: подружжя; колишнє подружжя; мати (батько)або діти одного з подружжя (колишнього подружжя)та інший з подружжя(колишнього подружжя); особи, які спільно проживають (проживали)однією сім`єю, але не перебувають (не перебували)у шлюбі між собою, їхні батьки та діти; особи, які мають спільну дитину (дітей); батьки (мати, батько) і дитина (діти);дід (баба) та онук (онука); прадід (прабаба) та правнук (правнучка); вітчим (мачуха) та пасинок (падчерка); рідні брати і сестри.
Нормами наведеного закону визначено, що психологічним насильством є така форма домашнього насильства, що включає словесні образи, погрози, у тому числі щодо третіх осіб, приниження, переслідування, залякування, інші діяння, спрямовані на обмеження волевиявлення особи, контроль у репродуктивній сфері, якщо такі дії або бездіяльність викликали у постраждалої особи побоювання за свою безпеку чи безпеку третіх осіб, спричинили емоційну невпевненість, нездатність захистити себе або завдали шкоди психічному здоров`ю особи.
Положеннями ст.251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, безпеки на автомобільному транспорті та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, відомостями та інформацією з Єдиного державного реєстру призовників, військовозобов`язаних та резервістів, а також іншими документами.
На підтвердження правопорушення уповноваженою особою долучено до справи: рапорт, інформація про відсутність ознак кримінального правопорушення, протокол прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію, письмові пояснення потерпілої, диск.
Водночас вказані письмові пояснення потерпілої не можуть слугувати єдиним доказом у справі, так як потерпіла є зацікавленою особою, яка, будучи належним чином повідомленою про час, дату та місце розгляду справи, у судові засідання не з`являється, причин неявки суду не повідомляє.
Згідно ст.251 КУпАП жоден доказ не має наперед встановленої сили.
При цьому, суд (суддя) повинен обґрунтовувати свої висновки про винуватість лише доказами, що випливають із співіснування достатньо переконливих, чіткихі узгоджених між собою висновків чи схожих не спростованих презумпцій факту (рішення ЄСПЛ "Коробов проти України" №39598/0з від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишають місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування.
Як слідує із матеріалів справи вищевказані докази отримані лише на підставі пояснень потерпілого і є похідними від них за відсутності будь-яких інших об`єктивних фактичних даних на підтвердження пояснень потерпілого .
На оглянутому у судовому засіданні відеозаписі з боді-камери поліцейського, який було додано до протоколу про адміністративне правопорушення, зафіксовано процедуру складання протоколу про адміністративне правопорушення та відбирання пояснень у потерпілого.
Інших доказів, які б у своїй сукупності давали б підстави дійти висновку про доведеність вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.173-2 КУпАП, матеріали справи не містять, що не узгоджується із стандартом доказування (рішення ЄСПЛ "Коробов проти України" №39598/0з від 21.07.2011 року).
Таким чином, дані на підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.173-2КУпАП, відсутні.
Окрім цього, уповноваженою особою не розкрито також об`єктивну сторону адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 173-2 КУпАП, оскільки зазначено, що своїми діями ОСОБА_1 міг завдати шкоди психічному здоров`ю потерпілого», разом з тим чинним законодавством чітко передбачено, саме завдання психологічної шкоди здоров`ю потерпілого, а не її можливе завдання.
Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
За таких обставин, вважаю за необхідне провадження в справі закрити у зв`язку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.
Керуючись ст. ст.173-2, п. 1ч. 1 247,284 КУпАП,суд
постановив:
Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 3 ст.173-2 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена через Сахновщинський районний суд Харківської області до Харківського апеляційного суду шляхом подачі в 10 денний строк, після її винесення, апеляційної скарги.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Повний текст постанови складено та проголошено 10.06.2026 року.

Суддя: