Справа № 361/2531/26
Провадження № 2/361/1282/26 

Р І Ш Е Н Н Я
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2026 р. м. Бровари
Броварський міськрайонний суд Київської області в складі: 
головуючого судді   Ведмідь Н.В. 
за участю секретаря   Чуняк В.О. 
розглянувши y відкритому судовому засіданні в загальному позовному провадженні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Броварського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, треті особи: Орган опіки та піклування в особі виконавчого комітету Броварської міської ради Броварського району Київської області про встановлення батьківства та внесення відомостей про особу, як про батька до актового запису про народження дитини,
ВСТАНОВИВ:

У березні 2026 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив суд: визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактичне місце реєстрації: АДРЕСА_1 , батьком дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;
Виключити відомості з актового запису №1051 від 10.10.2009 року складеного Відділом реєстрації актів цивільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції Київської області про народження ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які внесені відповідно до статті 135 Сімейного кодексу України;
Зобов`язати Броварський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України внести зміни до актового запису №1051 від 10.10.2009 року, складеного Відділом реєстрації актів цивільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції Київської області про народження ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: в графі батько вказати громадянина України ? ОСОБА_1 ?, прізвище дитини змінити з ? ОСОБА_3 ? на ? ОСОБА_4 ?, ім`я та по батькові залишити без змін.
Позовні вимоги обґрунтував тим, що в період з 2008 року по 09 лютого 2026 року він проживав з ОСОБА_5 однією сім`єю без реєстрації шлюбу, підтримували повноцінні сімейні відносини. Під час спільного проживання у них народилось двоє дітей: син - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в свідоцтві про народження якого відомості про батька записані згідно статті 135 СК України та донька – ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , в свідоцтві про народження якої батьком зазначено ОСОБА_1 .
ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5 померла.
Протягом 16 років позивач та ОСОБА_5 проживали однією сім`єю без реєстрації шлюбу, вели спільне господарство та виховували дітей. Між позивачем та дітьми склались довірливі та дружні відносини. Позивач займається їх вихованням, утриманням, разом святкують сімейні свята, спільно відпочивають та проводять дозвілля, тобто виконує всі батьківські обов`язки.
Позивач у дійсності є біологічним батьком ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , виховує його від народження.
06 березня 2026 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Ведмідь Н.В. прийнято цивільну справу до свого провадження, призначено справу розглядати за правилами загального позовного провадження. 
22 квітня 2026 року ухвалою судді Броварського міськрайонного суду Київської області Ведмідь Н.В. закрито підготовче судове засідання та призначено справу до судового розгляду.
В судове засідання позивач та представник позивача не з`явились, представник позивача подала до суду заяву, в якій просила проводити розгляд справи у їх відсутність, позов підтримала та просила задовольнити. (а.с. 68)
Представник відповідача в судове засідання не з`явилась, надіслала до суду заяву, у якій просила розгляд справи проводити без участі представника Броварського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України. (а.с. 66, 67)
Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, від Органу опіки та піклування в особі виконавчого комітету Броварської міської ради Броварського району Київської області надійшло клопотання про розгляд справи без участі представника та на розсуд суду.(а.с. 40)
Суд, дослідивши матеріали справи, встановивши фактичні обставини справи, оцінивши зібрані по справі докази у їх сукупності, приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , в графі батьки записано: батько ОСОБА_7 , мати ОСОБА_5 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 , виданого Відділом реєстрації актів цивільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції Київської області, актовий запис №1051 (а.с.11).
Згідно даних повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження №00056618435 від 19.02.2026 до актового запису №1051 встановлено, що підставою запису відомостей про батька була заява матері ОСОБА_5 від 10.10.2009. Згідно відомостей про відмітки зроблені в актовому запису встановлено про те, що видано витяг з реєстру про реєстрацію народження згідно з ч. 1 ст. 135 Сімейного кодексу України для отримання допомоги серії ОН №953671 від 10.10.2009. (а.с. 12-13) 
Крім того встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 у ОСОБА_5 та ОСОБА_1 народилася донька - ОСОБА_6 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис №202. (а.с. 14)
Позивач зазначає, що він та ОСОБА_5 проживали однією сім`єю без реєстрації шлюбу як чоловік та дружина з 2008 по ІНФОРМАЦІЯ_4 , вели спільне господарство, виховували двох дітей.
ІНФОРМАЦІЯ_4 ОСОБА_5 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим Броварським відділом державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, актовий запис №218. (а.с.7)
Згідно з ч. 1ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Відповідно до ст. 125 СК України якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається за заявою матері та батька дитини, за рішенням суду.
За правилами ст. 128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений матір`ю, опікуном, піклувальником дитини, особою, яка утримує та виховує дитину, а також самою дитиною, яка досягла повноліття. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини. Позов про визнання батьківства приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини першої статті 135 цього Кодексу.
Для приватного права апріорі властивою є така засада, як розумність. Розумність характерна як для оцінки/врахування поведінки учасників цивільного обороту, тлумачення матеріальних приватно-правових норм, що здійснюється при вирішенні спорів, так і для тлумачення процесуальних норм (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16 червня 2021 року у справі № 554/4741/19, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 18 квітня 2022 року у справі № 520/1185/16-ц, постанову Великої Палати Верховного Суду від 08 лютого 2022 року у справі № 209/3085/20)).
Кожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб (стаття8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).
Європейський суд з прав людини, зокрема, вказав, що: "хоча основною ціллю статті 8 Конвенції є захист особи від свавільного втручання органів державної влади, вона не лише зобов`язує державу утримуватися від такого втручання, на додаток до цього негативного зобов`язання можуть існувати позитивні зобов`язання, притаманні ефективній повазі до приватного або сімейного життя. Ці зобов`язання можуть передбачати вжиття заходів, спрямованих на забезпечення поваги до приватного життя навіть у сфері відносин осіб між собою (див. рішення у справі "Фон Ганновер проти Німеччини (№ 2)" [ВП] (Von Hannover v. Germany (no. 2) [GC], заяви № 40660/08 та № 60641/08, пункт 98, ЄСПЛ 2012). Межа між позитивними та негативними зобов`язаннями держави за статтею 8 Конвенції не підлягає чіткому визначенню; проте застосовні принципи є подібними. В обох контекстах слід враховувати справедливий баланс, який має бути встановлений між конкуруючими інтересами (там само, пункт 99) (YAKUSHEV v. UKRAINE, № 15978/09, § 22, ЄСПЛ, від 14 грудня 2018 року).
Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту
Тлумачення статті 128 СК України свідчить, що закон не встановлює конкретного переліку доказів для визнання батьківства. Підставою для визнання батьківства можуть бути будь-які відомості, що свідчать про походження дитини від цієї особи, зібрані відповідно до вимог ЦПК України.
Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це. Висновки експертизи, у тому числі судово-генетичної, необхідно оцінювати з урахуванням положень ЦПК, згідно з якими жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.
Сімейне законодавство України не визначає будь-яких особливостей щодо предмета доказування у цій категорії справ. Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, а також інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів. Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності. Керуючись цим загальним правилом, встановлення батьківства на підставі ст. 128 СК України можливо за наявності належних і обґрунтованих доказів (відомостей), які засвідчують походження дитини від певної особи.
Європейський суд з прав людини, рішення якого є джерелом права згідно із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», зауважив, що «на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (Калачова проти Російської Федерації № 3451/05, § 34, від 07 травня 2009 року).
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 16.05.2018 у справі №591/6441/14-ц зазначено, що підставою для категоричного висновку для визнання батьківства в судовому порядку може бути висновок судово-генетичної або судово-імунологічної експертизи.
Згідно висновку молекулярно-генетичного експертного дослідження для подання до суду № 53255 від 20.04.2026 медико-генетичного центру «Mama Papa» ймовірність того, що ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 є біологічним батьком дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , складає 99,999999%. (а.с.43-58)
Відповідно до п. п. 20 п. 1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18 жовтня 2000 року №52/5, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.
Згідно з п. 2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, затверджених наказом Міністерства юстиції України 12.01.2011 року, №96/5, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису.
За положеннями ст. 134 СК України на підставі заяви осіб, зазначених у статтях 126, 127 СК України або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до Книги реєстрації народжень та видає нове Свідоцтво про народження.
Згідно з ч. 1 ст. ст. 206 ЦПК України відповідач може визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.
Відповідно до ч. 4 ст. 206 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.
Відповідно до ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 82 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до частини другої ст. 89 Цивільного процесуального кодексу України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до ч. 5,6 ст. 263 ЦПК України обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Якщо одна із сторін визнала пред`явлену до неї позовну вимогу під час судового розгляду повністю або частково, рішення щодо цієї сторони ухвалюється судом згідно з таким визнанням, якщо це не суперечить вимогам статті 206 цього Кодексу.
З огляду на те, що біологічне батьківство ОСОБА_1 відносно ОСОБА_2 фактично доведено на підставі висновку молекулярно-генетичного дослідження, позивач визнає своє батьківство, що підтверджується і письмовими доказами, дослідженими судом, доведено, що позивач визнавав себе батьком ОСОБА_2 , відповідач проти задоволення позову не заперечує, а тому суд доходить висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог щодо визнання батьківства та внесення відповідних змін до актового запису про народження.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 141, 244, 259, 263-265, 268, 273, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до Броварського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, треті особи: Орган опіки та піклування в особі виконавчого комітету Броварської міської ради Броварського району Київської області про встановлення батьківства та внесення відомостей про особу, як про батька до актового запису про народження дитини – задовільнити.
Визнати громадянина України ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , батьком  ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який народився у місті Бровари Київської області.
Внести до актового запису № 1051 про народження дитини  ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , складеного 10 жовтня 2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Броварського міськрайонного управління юстиції Київської області, зміни, а саме:
-В графі батько вказати громадянина України ? ОСОБА_1 ?.
-Прізвище дитини змінити з ? ОСОБА_3 ? на ? ОСОБА_4 ?.
Решту записів залишити без змін.
Рішення може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Відомості про учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 .
Відповідач: Броварський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Броварському районі Київської області Київського міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, місцезнаходження: Київська обл, м. Бровари, вул. Київська, буд 155, ЄДРПОУ 33341526.
Третя особа: Орган опіки та піклування в особі виконавчого комітету Броварської міської ради Броварського району Київської області, місцезнаходження: Київська обл., місто Бровари, вулиця Героїв України, буд. 15, ЄДРПОУ 04054932.

Суддя   Ведмідь Н.В.