КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 травня 2026 року справа №640/6505/22
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянув матеріали адміністративної справи за позовною заявою Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області до Державного торговельно-економічного університету про застосування заходів реагування,
Суть спору: У квітні 2022 року до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулось Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області із позовом до Державного торговельно-економічного університету, в якому просить суд:
застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, зазначених у даному позові, а саме: заборонити у подальшому експлуатацію будівлі гуртожитку відокремленого структурного підрозділу "Житомирський торговельно-економічний фаховий коледж Державного торговельно-економічного університету", за адресою: Житомирська область, м. Житомир, вул. Леха Качинського, 12.
Позовні вимоги мотивовані тим, що на виконання наказу Головного управління ДСНС України в Житомирській області від 11.01.2021 №21 “Про проведення позапланових перевірок у період з 26.02.2022 по 01.02.2022 провідним інспектором відділу організації наглядово-профілактичного управління запобігання надзвичайним ситуаціям проведено позапланову перевірку відокремленого підрозділу Державного торговельно-економічного університету Житомирського торговельно-економічного фахового коледжу. Перевіркою було встановлено численні порушення, зокрема, що приміщення гуртожитку не обладнані системами протипожежного захисту, відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 “Системи протипожежного захисту”, в коридорах навчального корпусу для покриття підлоги використані матеріали, на які відсутні показники пожежної безпеки щодо групи поширення полум`я, димоутворювальної здатності, токсичності продуктів горіння, чим порушено п. 1.28 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки. Вказані правопорушення були викладені в акті перевірки від 01.02.2022 №91 і є такими, що унеможливлюють подальшу експлуатацію гуртожитку. Наявність встановлених в Акті перевірки порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки стали підставою для звернення позивача з відповідним позовом до суду.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 18.04.2022 (суддя Клочкова Н.В.) відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) без повідомлення учасників справи.
09.02.2023 до Окружного адміністративного суду міста Києва від відповідача надійшов лист від 12.01.2022 №7, в якому повідомлено суд про те, що протягом періоду, який сплив від часу перевірки деякі порушення були усунуті, а ті, що залишилися не можуть становити загрозу здоров`ю або життю людей, та запропоновано начальнику ГУ ДСНС в Житомирській області направити інспектора для огляду приміщень навчального корпусу коледжу.
Законом України від 13.12.2022 № 2825-IX "Про ліквідацію Окружного адміністративного?суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" (далі - Закон № 2825-IX) Окружний адміністративний суд міста Києва ліквідовано, утворено Київський міський окружний адміністративний суд із місцезнаходженням у місті Києві.
Відповідно до п. 2 Прикінцевих та перехідних Закону № 2825-IX, з дня набрання чинності цим Законом Окружний адміністративний суд міста Києва припиняє здійснення правосуддя; до початку роботи Київського міського окружного адміністративного суду справи, підсудні окружному адміністративному суду, територіальна юрисдикція якого поширюється на місто Київ, розглядаються та вирішуються Київським окружним адміністративним судом.
14.12.2022 вказаний Закон був опублікований в газеті "Голос України" №254 та набрав чинності 15.12.2022.
30.11.2023 на адресу Київського окружного адміністративного суду супровідним листом від 04.05.2023 №03-19/20493/23 "Про скерування за належністю справи" надійшли матеріали адміністративної справи №640/6505/22.
30.11.2023 відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу передано на розгляд судді Київського окружного адміністративного суду Кушновій А.О.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 25.12.2023 прийнято адміністративну справу №640/6505/22 до провадження судді Київського окружного адміністративного суду Кушнової А.О. Вирішено здійснювати розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
У листі відповідача від 12.01.2022 №7 на адресу Окружного адміністративного суду м.Києва Державний торговельно-економічний університет зазначив, що частина порушень була усунуто, зокрема: обладнано приміщення навчального корпусу системою протипожежного захисту, в приміщенні буфету, розташованого на першому поверсі влаштований 2 евакуаційний вихід, евакуаційні виходи, коридори та сходові клітини забезпечені евакуаційним освітленням, проведено замір опору ізоляції та проведено перевірку спрацювання приладів захисту електроустановок від короткого замикання, будівля забезпечена необхідною кількістю вогнегасників, вхід в будівлю навчального корпусу та коридори на поверхах обладнані системою відеоспостереження. 
Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.
З урахуванням викладеного, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

в с т а н о в и в :
Державний торговельно-економічний університет є юридичною особою, ідентифікаційний код 44470624, місцезнаходження: м.Київ, вул. Кіото, 19. Одним із відокремлених структурних підрозділів є "Житомирський торговельно-економічний фаховий коледж Державного торговельно-економічного університету" (м.Житомир, вул. Чуднівська, 101).
На підставі наказу Головного управління ДСНС України у Житомирській області від 11.01.2021 №21 “Про проведення позапланових перевірок”, у період з 26.01.2022 по 01.02.2022 було проведено захід державного нагляду (контролю) суб`єкта господарювання - Відокремленого структурного підрозділу "Житомирський торговельно-економічний фаховий коледж Державного торговельно-економічного університету". 
За результатами позапланової перевірки щодо додержання (виконання) відокремленого структурного підрозділу "Житомирський торговельно-економічний фаховий коледж Державного торговельно-економічного університету" нормативно-правових актів та нормативних документів у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки було встановлено численні факти порушень пожежної та техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей у навчальному корпусі та гуртожитку за адресою: м.Житомир, вул.Леха Качинського, 12, зокрема:
Приміщення гуртожитку не обладнані системами протипожежного захисту, відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 “Системи протипожежного захисту”, чим порушено розділ V глава 1, пункт 1.2 ППБУ;
Не виконано обробку дерев`яних елементів (крокви, лати) горищного покриття будівлі засобами вогнезахисту, які забезпечують І групу вогнезахисної ефективності, чим порушено п. 2.5 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки;
Відсутні показники пожежної небезпеки на покриття підлоги використане в коридорах навчального корпусу щодо групи поширення полум`я, димоутворювальної здатності, токсичності продуктів горіння, чим порушено п. 2.28 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки; 
В отворі протипожежної перешкоди, яка відокремлює приміщення електрощитової гуртожитку від інших приміщень не встановлено протипожежні двері, чим порушено п. 1.24 розділу IV глави 1 Правил пожежної безпеки; 
Не встановлено двері відокремлення сходових клітин від приміщень коридорів на 1-му, 2-му, 3-му, 4-му поверхах гуртожитку, чим порушено п. 2.37 розділу ІІІ глави 2 Правил пожежної безпеки;
Відповідальною особою з пожежної безпеки будівлі гуртожитку не пройдено навчання з з питань пожежної безпеки, чим порушено розділ ІІ п.16 ППБУ; 
Евакуаційні виходи, коридори та сходові клітини не забезпечені евакуаційним освітленням гуртожитку, чим порушено п. 2.31 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки; 
Будівлю гуртожитку не захищено від прямих попадань блискавок і вторинних її проявів, чим порушено п. 1.21 розділу IV Правил пожежної безпеки;
Допускається зниження класу вогнестійкості елементу заповнення прорізу в протипожежній перешкоді, а саме вихід на горище будівлі гуртожитку із сходової клітини не виконано через протипожежний люк 2-го типу, відповідно до п. 8.6 ДБН В 1.1.-7:2016, чим порушено п. 2.3 розділу ІІІ Правил пожежної безпеки. 
За результатами перевірки провідним інспектором відділу організації наглядово-профілактичної роботи Управління запобігання надзвичайним ситуаціям ГУ ДСНС України у Житомирській області складено акт перевірки №91 від 01.02.2022.
Надаючи правову оцінку відносинам, які склались між сторонами спору, суд зазначає таке.
Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
У частині другій статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі та в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначає Закон України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі також - Закон №877-V).
Відповідно до статті 1 указаного Закону діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом. Спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.
Як встановлено частиною першою статті 3 Закону №877-V державний нагляд (контроль) серед іншого здійснюється за принципами пріоритетності безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами і цілями у сфері господарської діяльності; гарантування прав та законних інтересів кожного суб`єкта господарювання; презумпції правомірності діяльності суб`єкта господарювання у разі, якщо норма закону чи іншого нормативно-правового акта, виданого на підставі закону, або якщо норми різних законів чи різних нормативно-правових актів допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов`язків суб`єкта господарювання та/або повноважень органу державного нагляду (контролю); недопущення встановлення планових показників чи будь-якого іншого планування щодо притягнення суб`єктів господарювання до відповідальності та застосування до них санкцій; здійснення державного нагляду (контролю) на основі принципу оцінки ризиків та доцільності.
Відповідно до частини п`ятої статті 4 Закону №877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути зупинені повністю або частково виключно за рішенням суду.
Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Частинами шостою, сьомою статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» визначено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю), складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Також, частиною першою статті 66 Кодексу цивільного захисту України, яким регулюються відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Згідно з частиною першою статті 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить:
складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень (пункт 11);
звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей (пункт 12).
Відповідно до частини другої статті 68 Кодексу цивільного захисту України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Згідно з частиною другою статті 68 Кодексу цивільного захисту України в разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Статтею 70 Кодексу цивільного захисту України встановлено, що підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є, зокрема, недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами (пункт 1 частини 1); повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (частина друга).
Відповідно до пункту 1 Положення про Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Житомирській області, затвердженого наказом Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 04.02.2013 №3, назване Головне управління є територіальним органом Державної служби України з надзвичайних ситуацій, уповноваженим на забезпечення реалізації державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417 затверджено Правила пожежної безпеки в Україні, які є обов`язковими для виконання суб`єктами господарювання, органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, які перебувають в Україні на законних підставах.
Вказані Правила встановлюють загальні вимоги з пожежної безпеки до будівель, споруд різного призначення та прилеглих до них територій, іншого нерухомого майна, обладнання, устаткування, що експлуатуються, будівельних майданчиків, а також під час проведення робіт з будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту, технічного переоснащення будівель та споруд.
Так, за змістом пункту 4 розділу І Правил пожежна безпека повинна забезпечуватися шляхом проведення організаційних заходів та технічних засобів, спрямованих на запобігання пожежам, забезпечення безпеки людей, зниження можливих майнових втрат і зменшення негативних екологічних наслідків у разі їх виникнення, створення умов для успішного гасіння пожеж.
Виходячи з вищевикладеного, орган, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, у разі виявлення факту недотримання вимог пожежної безпеки, на підставі акта, складеного за результатами здійснених заходів (перевірок, тощо), має право звернутися до суду із позовом про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення експлуатації будівель, споруд, тощо.
При цьому, захід реагування у вигляді повного зупинення об`єкту до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки є крайнім заходом, обрання якого є доцільним лише у разі, якщо допущенні порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту - не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.
Такий правовий висновок відображено у постанові Верховного Суду від 28.02.2019 у справі № 810/2400/18.
За приписами статті 3 Конституції України, людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Відповідно до статті 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією.
Відповідно до пункту 26 статті 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини.
Отже, законодавець пов`язує настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі з обставинами, які можуть призвести до займання та розповсюдження вогню.
Законом №877-V поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» не визначене, отже віднесення порушень до зазначеної категорії є оцінкою суб`єкта владних повноважень, а тому, в кожному окремому випадку суб`єкт владних повноважень має визначати, чи створюють виявлені порушення дійсну реальну загрозу життю та здоров`ю людей у взаємозв`язку із встановленими обставинами, що мають значення для вирішення даного питання.
Суд погоджується з доводами позивача, що допущені відповідачем порушення Правил є суттєвими, адже можуть призвести до виникнення пожежі як неконтрольованого процесу знищення або пошкодження вогнем майна, під час якого виникають чинники, небезпечні для людей та навколишнього природного середовища, та, в свою чергу, можуть створювати і небезпеку завдання шкоди життю та здоров`ю людей у процесі самої пожежі.
При цьому згідно визначення ДСТУ 2272-06 «Пожежна безпека. Терміни та визначення основних понять» небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опіків, отруєння легкими продуктами згоряння або піролізу, травмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.
Оцінюючи доводи відповідача, викладені у відзиві щодо відсутності підстав для застосування заходів реагування у зв`язку з усуненням частини порушень та відсутністю загрози життю і здоров`ю суд враховує наступне.
Так, зокрема, відповідач стверджує, що порушення були виправлені, шляхом: обладнання приміщення навчального корпусу системою протипожежного захисту, в приміщенні буфету, розташованого на першому поверсі влаштований 2 евакуаційний вихід, евакуаційні виходи, коридори та сходові клітини забезпечені евакуаційним освітленням, проведено замір опору ізоляції та проведено перевірку спрацювання приладів захисту електроустановок від короткого замикання, будівля забезпечена необхідною кількістю вогнегасників, вхід в будівлю навчального корпусу та коридори на поверхах обладнані системою відеоспостереження. 
На підтвердження усунутих порушень, відповідачем не було надано суду жодних доказів.
До того ж, суд звертає увагу, що наданий позивачем перелік усунутих порушень стосується безпоспосередньо навчального корпусу за адресою: м.Житомир, вул.Чуднівська, 101, в той час, як виявлені порушення правил пожежної безпеки у гуртожитку, що розташований за адресою: м.Житомир, вул.Леха Качинського, 12, не були усунуті взагалі.
Окрім того, суд не може перебирати на себе повноваження органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, які в свою чергу, є дискреційними.
При цьому, враховуючи, що акт перевірки та викладені в ньому факти та висновки є носієм доказової інформації про виявлені контролюючим органом під час проведення перевірки порушення, обов`язковим документом, на підставі якого приймається відповідне рішення контролюючого органу, відповідач у разі усунення недоліків у повному обсязі, виявлених управлінням ДСНС, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, не позбавлений можливості звернутися до органу державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення господарської діяльності відповідних об`єктів позивача.
Такий висновок узгоджується із правовою позицією Верховного Суду у постанові від 23.06.2021 по справі №640/16673/19.
Враховуючи викладене, відповідач згідно вимог ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» повинен був звернутися з письмовою заявою до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням та для перевірки усунення порушень вимог законодавства виявлених під час планової перевірки.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постанові №826/7141/16 від 30.06.2020.
Відповідно до ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Частиною 6 ст.13 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" від 02.06.2016 №1402-VIII передбачено, що висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.
Проте матеріали справи не містять доказів звернення відповідача із відповідною заявою до позивача, в яких би зазначалось про усунення порушень, вказаних в акті перевірки із проханням провести позапланову перевірку з метою встановлення факту відсутності таких порушень.
Враховуючи характер порушень, виявлених під час проведення перевірки відповідача, які станом на день постановлення рішення у справі не усунуті, суд дійшов висновку, що вони безумовно пов`язані з ризиком настання реальної загрози життю та здоров`ю людей від пожежі.
Суд також звертає увагу на те, що вказані порушення не є формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі та швидкого реагування у разі її виникнення.
Таким чином, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованих підстав для застосування до відповідача заходів реагування, шляхом зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері пожежної безпеки, зазначених у даному позові, а саме: заборонити у подальшому експлуатацію будівлі гуртожитку відокремленого структурного підрозділу "Житомирський торговельно-економічний фаховий коледж Державного торговельно-економічного університету", що розташований за адресою: Житомирська область, м. Житомир, вул. Леха Качинського, 12.
Суд звертає увагу, що застосування заходу реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень гуртожитку є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Як передбачає частина перша статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
З огляду на зазначене та оцінюючи у сукупності встановлені обставини і перевіривши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову.
У позовній заяві позивач просить суд стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір.
Проте, відповідно до частини другої статті 139 КАС при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
Оскільки спір вирішено на користь суб`єкта владних повноважень, а також за відсутності витрат позивача - суб`єкта владних повноважень, пов`язаних із залученням свідків та проведенням судових експертиз, судові витрати (судовий збір) стягненню з відповідача не підлягають.
Керуючись статтями 243-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в :
1. Адміністративний позов задовольнити.
2. Застосувати заходи реагування у сфері державного нагляду (контролю) у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) будівлі гуртожитку відокремленого структурного підрозділу "Житомирський торговельно-економічний фаховий коледж Державного торговельно-економічного університету", за адресою: Житомирська область, м. Житомир, вул. Леха Качинського, 12, шляхом зобов`язання відповідача повністю зупинити експлуатацію вказаного об`єкта до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 01.02.2022 №91.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кушнова А.О.