УХВАЛА

23 червня 2026 року
м. Київ

справа № 376/2272/20
провадження № 61-5539св26
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Коротенка Є. В. (суддя-доповідач), Воробйової І. А.,  Зайцева А. Ю.,
розглянув при попередньому розгляді справи у порядку письмового провадження справу за позовом   ОСОБА_1 до   ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, за касаційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Київського апеляційного суду від 08 квітня 2026 року у складі колегії суддів: Голуб С. А., Борисової О. В., Таргоній Д. О.,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно.
До проведення підготовчого судового засідання сторони дійшли висновку щодо можливості укладення мирової угоди, за якою ОСОБА_4 не заперечує проти визнання за ОСОБА_1 права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 з господарськими будівлями та спорудами, загальною площею 59,1 кв.м, житловою площею 27,1 кв.м, про що подали до суду спільну письмову заяву в якій просять затвердити вказану мирову угоду.
Ухвалою Сквирського районного суду Київської області від 19 жовтня 2020 року затверджено мирову угоду, укладену між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 , відповідно до якої за ОСОБА_1 було визнано право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 з господарськими будівлями та спорудами, загальною площею 59,1 кв.м, житловою 27,1 кв.м, що належав ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 . Провадження у справі закрито.
Не погодившись із вказаною ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_3 , як особа, яка не брала участі у розгляді справи, проте, на її думку, суд вирішив питання про її права та інтереси, у травні 2025 року звернулась до апеляційного суду з апеляційною скаргою, в якій просила ухвалу суду першої інстанції скасувати і закрити провадження у справі у зв`язку зі смертю ОСОБА_4 , що настала ІНФОРМАЦІЯ_2 .
У зв`язку із зверненням ОСОБА_3 із зазначеною апеляційною скаргою Київський апеляційний суд ухвалою від 29 травня 2025 року витребував із Сквирського районного суду Київської області матеріали цивільної справи №376/2272/20 за позовом     ОСОБА_1 до   ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно. 
Згідно листа Сквирського районного суду Київської області від 09 квітня 2025 року цивільна справа № 376/2272/ 20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно знищена за закінченням терміну зберігання у 2024 році, оскільки, відповідно до наказу № 27/5 від 07 липня 2000 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України № 396/4617 від 07 липня 2000 року «Про затвердження переліку судових справ та документів діяльності суду із зазначенням строків їх зберігання», цивільні справи, розглянуті в судах першої інстанції, у яких провадження закрито, мали термін зберігання 3 роки. 
Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 червня 2025 року матеріали цивільної справи за позовом    ОСОБА_1 до   ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно надіслано до Сквирського районного суду Київської області для вирішення питання про відновлення втраченого судового провадження у цивільній справі № 376/2272/20 (провадження № 2/376/1349/2020) в порядку і строки, передбачені розділом Х ЦПК України.
Ухвалою Сквирського районного суду Київської області від 12 листопада 2025 року, з урахуванням ухвали від 17 листопада 2025 року про виправлення описки, було відновлено втрачене судове провадження у цивільній справі № 376/2272/20 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно. До справи долучені наступні документи цивільної справи № 376/2272/20:
копію ухвали Сквирського районного суду Київської області від 19 жовтня 2020 року про визнання мирової угоди, укладеної між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 ;
копію паспорта та коду ОСОБА_1 ;
копію свідоцтва про право особистої власності від 02 грудня 1991 року на житловий будинок АДРЕСА_1 ;
копію заповіту;
копію свідоцтва про смерть ОСОБА_5 від 12 травня 1994 року видане Шапіївською сільською радою;
копію довідки КП КОР «Південне БТІ» № 2307 від 07 вересня 2019 року;
копію технічного паспорта на житловий будинок садибного типу з господарськими будівлями та спорудами по АДРЕСА_1 ;
копію свідоцтва про народження ОСОБА_4 , серії НОМЕР_1 ;
копію свідоцтва про смерть ОСОБА_4 , серії НОМЕР_2 ;
оригінал заяви представника ОСОБА_6 - адвоката Соболя Б. В. про надання матеріалів справи для ознайомлення;
копію свідоцтва про заняття адвокатською діяльністю Соболя Б. В.;
копію ордеру про надання правничої допомоги ОСОБА_6 ;
копію повідомлення голови суду від 09 квітня 2025 адвокату Соболю Б. В;
оригінал заяви ОСОБА_6 від 25 квітня 2025 року.
Відновлено текст процесуального документу:

ухвали Сквирського районного суду Київської області від 19 жовтня 2020 року, наступного змісту:

«Державний герб України»

Сквирський районний суд Київської області

Справа № 376/2272/20
Провадження № 2/376/1349/2020

У Х В А Л А

«19» жовтня 2020 р.

Сквирський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Віговського С. І.,
при секретарі - Кропивлянській С. М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Сквира позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , про визнання права власності на спадкове майно, -

Таким чином, керуючись ст.ст. 43, 207, 255-256 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Визнати мирову угоду укладену між ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 ) та ОСОБА_4 (адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 ), за якою:

Визнати за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , з господарськими будівлями та спорудами, загальною площею 59,1 кв.м., житловою площею 27,1 кв.м., що належав - ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Мирова угода набирає чинності з дати її затвердження судом у порядку, встановленому чинним законодавством України, є обов`язковою для сторін та є підставою для закриття провадження у справі.

Роз`яснити учасникам процесу, що повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Сторони усвідомлюють, що ухвала суду про затвердження даної мирової угоди є виконавчим документом і у разі невиконання затвердженої судом мирової угоди дана ухвала суду може бути подана для її примусового виконання в порядку, передбаченому законодавством для виконання судових рішень.

Затверджена судом мирова угода, є правовстановлюючим документом, на підставі якої проводиться скасування та реєстрація в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно права власності.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , про визнання права власності на нерухоме майно, - закрити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду, через Сквирський районний суд шляхом подачі в 15-денний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.

Суддя С. І. Віговський

Відновлено текст процесуального документу:

ухвали Сквирського районного суду Київської області від 19 жовтня 2020 року, наступного змісту:

«Державний герб України»

Сквирський районний суд Київської області

Справа № 376/2272/20
Провадження № 2/376/1349/2020

УХВАЛА

«19» жовтня 2020 р.

Сквирський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Віговського С. І.,
при секретарі - Кропивлянській С. М.,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Сквира позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, ОСОБА_1 , звернулася до суду з позовом до ОСОБА_4 , про визнання права власності на спадкове майно.

До проведення підготовчого судового засідання сторони дійшли висновку щодо можливості укладення мирової угоди, за якою ОСОБА_4 не заперечує проти визнання за ОСОБА_1 права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , з господарськими будівлями та спорудами, загальною площею 59,1 кв.м., житловою площею 27,1 кв.м., про що подали до суду спільну письмову заяву в якій просять затвердити вказану мирову угоду.

Зазначена спільна заява та мирова угода приєднані до справи.
Сторони дійшли мирової угоди, згідно з якою усвідомлюють, що затвердження умов мирової угоди призводитиме до закриття провадження у справі і неможливості повторного звернення до суду з тотожним позовом.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.43 ЦПК України, учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.

Відповідно до ст.207 ЦПК України, мирова угода укладається сторонами з метою врегулювання спору на підставі взаємних поступок і має стосуватися лише прав та обов`язків сторін. У мировій угоді сторони можуть вийти за межі предмета спору за умови, що мирова угода не порушує прав чи охоронюваних законом інтересів третіх осіб. Сторони можуть укласти мирову угоду і повідомити про це суд, зробивши спільну письмову заяву, на будь-якій стадії судового процесу. До ухвалення судового рішення у зв`язку з укладенням сторонами мирової угоди суд роз`яснює сторонам наслідки такого рішення, перевіряє, чи не обмежені представники сторін вчинити відповідні дії. Укладена сторонами мирова угода затверджується ухвалою суду, у резолютивній частині якої зазначаються умови угоди. Затверджуючи мирову угоду, суд цією ж ухвалою одночасно закриває провадження у справі.

Суд вважає, що умови мирової угоди не суперечать закону та не порушують прав жодної із сторін, а тому її належить затвердити, а провадження по справі закрити.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.255 ЦПК України суд закриває провадження у справі у випадку укладення сторонами мирової угоди і затвердження її судом.

Оскільки при затвердженні даної мирової угоди не порушуються права та охоронювані законом інтереси інших осіб, умови мирової угоди відповідають вимогам закону і є вирішенням спору, що виник між сторонами, тому є всі підстави для затвердження укладеної мирової угоди і закриття провадження по справі.

Таким чином, керуючись ст.ст. 43, 207, 255-256 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Визнати мирову угоду укладену між ОСОБА_1 (адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 ) та ОСОБА_4 (адреса: АДРЕСА_2 , РНОКПП: НОМЕР_4 ), за якою:
Визнати за ОСОБА_1 право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , з господарськими будівлями та спорудами, загальною площею 59,1 кв.м., житловою площею 27,1 кв.м., що належав - ОСОБА_5 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Мирова угода набирає чинності з дати її затвердження судом у порядку, встановленому чинним законодавством України, є обов`язковою для сторін та є підставою для закриття провадження у справі.

Роз`яснити учасникам процесу, що повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається.

Сторони усвідомлюють, що ухвала суду про затвердження даної мирової угоди є виконавчим документом і у разі невиконання затвердженої судом мирової угоди дана ухвала суду може бути подана для її примусового виконання в порядку, передбаченому законодавством для виконання судових рішень.

Затверджена судом мирова угода, є правовстановлюючим документом, на підставі якої проводиться скасування та реєстрація в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно права власності.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , про визнання права власності на нерухоме майно, - закрити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду, через Сквирський районний суд шляхом подачі в 15-денний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.

Суддя С. І. Віговський
Ухвалою Київського апеляційного суду від 18 грудня 2025 року відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Сквирського районного суду Київської області від 19 жовтня 2020 року.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 04 лютого 2026 року справу призначено до судового розгляду.
Ухвалою Київського апеляційного суду від 08 квітня 2026 року апеляційне провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Сквирського районного суду Київської області від 19 жовтня 2020 року у справі за позовом     ОСОБА_1  до  ОСОБА_4 про визнання права власності на спадкове майно закрито, оскільки при постановлені оскаржуваноїухвали судом першої інстанції не вирішувалося питання про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки особи, яка звернулась із апеляційною скаргою на це судове рішення.
Вирішено питання про розподіл судових витрат.
21 квітня 2026 року ОСОБА_3 засобами поштового зв`язку подала до Верховного Суду касаційну скаргуна ухвалу Сквирського районного суду Київської області від 19 жовтня 2020 року та ухвалу Київського апеляційного суду від 08 квітня 2026 року.

В касаційній скарзі заявниця просила суд скасувати вказані судові рішення та ухвалити нове судове рішення про закриття провадження у справі у зв`язку зі смертю ОСОБА_4 , що настала ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Ухвалою Верховного Суду від 04 травня 2026 року відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою   ОСОБА_3  в частині оскарження ухвали Сквирського районного суду Київської області від 19 жовтня 2020 року.Відкрито касаційне провадження за касаційною скаргою   ОСОБА_3  на ухвалу Київського апеляційного суду від 08 квітня
2026 року та витребувано матеріали цивільної справи.

08 червня 2026 року матеріали цивільної справи надійшли до Верховного Суду.

Згідно із положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пункті 1 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права виключно у таких випадках: 1) якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; 2) якщо скаржник вмотивовано обґрунтував необхідність відступлення від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду та застосованого судом апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні; 3) якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах; 4) якщо судове рішення оскаржується з підстав, передбачених частинами першою, третьою статті 411 цього Кодексу. Підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає, що справа підлягає призначенню до судового розгляду, оскільки доводи касаційної скарги викликають необхідність перевірки матеріалів справи.
Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
Згідно з частиною першою статті 7 ЦПК України розгляд справ у судах проводиться усно і відкрито, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
Такий випадок передбачено у частині тринадцятій статті 7 ЦПК України, згідно з якою розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Оскільки колегією суддів не приймалось рішення про виклик учасників справи для надання пояснень у справі, то справа розглядатиметься в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами (у письмовому провадженні), а копія судового рішення у такому разі надсилається у порядку, передбаченому частиною п`ятою статті 272 ЦПК України.
Ураховуючи, що згідно з частиною першою статті 8 ЦПК України ніхто не може бути позбавлений права на інформацію про дату, час і місце розгляду своєї справи, колегія суддів інформує учасників справи про те, що зазначена інформація оприлюднюється на офіційному веб-порталі судової влади України.
З урахуванням категорії та складності справи, з огляду на положення частини одинадцятої статті 34 ЦПК України, справа підлягає розгляду в складі п`яти суддів.
Керуючись частиною тринадцятою статті 7, частиною одинадцятою статті 34, частиною першою статті 401, частиною першою статті 402 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Справу за позовом   ОСОБА_1 до   ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно, за касаційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Київського апеляційного суду від 08 квітня 2026 рокупризначити до розгляду в складі колегії з п`яти суддів у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у ній матеріалами.
Інформацію про дату розгляду справи оприлюднити на офіційному веб-порталі судової влади України.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Судді: Є. В. Коротенко

І. А. Воробйова 

А. Ю. Зайцев