УХВАЛА

05 травня 2026 року 
м. Київ
cправа № 910/9916/24 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Кондратової І. Д. - головуючої, суддів - Баранця О. М., Вронської Г. О., 

розглянув касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Буйфіш Холдінгс"
на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.01.2026
(головуюча - Мальченко А. О., судді: Михальська Ю. Б., Тищенко А. І.)

у справі за позовом Заступника керівника Печерської окружної прокуратури міста Києва в інтересах держави в особі Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА)
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Буйфіш Холдінгс"
про стягнення 10 188 044,55 грн,
ВСТАНОВИВ:
1. Заступник керівника Печерської окружної прокуратури міста Києва (далі - Прокуратура) в інтересах держави в особі Департаменту економіки та інвестицій виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) (далі - Департамент) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Буйфіш Холдінгс" (далі - Товариство, скаржник) про стягнення до бюджету міста Києва коштів пайової участі у розмірі 10 188 044,55 грн.
2. Позовні вимоги мотивовано тим, що Товариство, як замовник будівництва введеного в експлуатацію, не виконав свого обов`язку щодо укладення з органом місцевого самоврядування договору пайової участі та сплати пайового внеску щодо об`єкта будівництва у визначені законодавством строки, чим порушив права та інтереси Департаменту; замовник будівництва без достатньої правової підстави за рахунок органу місцевого самоврядування зберіг у себе кошти, які мав сплатити як пайовий внесок у розвиток інфраструктури столиці, а тому зобов`язаний повернути ці кошти на підставі частини першої статті 1212 Цивільного кодексу України.
3. 10.12.2024 Господарський суд міста Києва ухвалив рішення, яким у позові відмовив повністю. 
4. 17.07.2025 Північний апеляційний господарський суд постановою рішення суду першої інстанції у цій справі скасував, прийняв нове рішення, яким позов Прокуратури задовольнив.
5. 22.09.2025 Верховний Суд ухвалив постанову, якою касаційну скаргу Товариства задовольнив частково, постанову апеляційного господарського суду скасував, а справу передав на новий розгляд до Північного апеляційного господарського суду.
6. Після нового розгляду справи 29.01.2026 Північний апеляційний господарський суд ухвалив постанову, якою апеляційну скаргу Прокуратури задовольнив, рішення Господарського суду міста Києва від 10.12.2024 скасував, прийняв нове рішення про задоволення позову повністю; стягнув з Товариства пайовий внесок у розмірі 10 188 044,55 грн на бюджетний рахунок бюджету розвитку спеціального фонду міського бюджету; стягнув з Товариства на користь Прокуратури судовий збір за подання позову у розмірі 122 256,54 грн та за подання апеляційної скарги у розмірі 183 384,81 грн.
7. 19.04.2026 Товариство подало до Верховного Суду через підсистему "Електронний суд" касаційну скаргу, в якій просить скасувати постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.01.2026 й залишити в силі рішення Господарського суду міста Києва від 10.12.2024.
8. На виконання вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України підставами касаційного оскарження судових рішень Товариство визначає пункти 1 та 3 частини другої статті 287 цього Кодексу.
9. Обґрунтовуючи наявність підстави касаційного оскарження відповідно до пункту 1 частини другої статті 287 ГПК України скаржник зазначає, що суд апеляційної інстанції порушив вимоги статей 79, 86 ГПК України та не врахував правові висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 19.02.2025 у справі № 903/468/24, щодо застосування цих процесуальних норм у подібних правовідносинах, а саме, визначаючи розмір належної до стягнення суми грошових коштів, суд зобов`язаний належним чином дослідити подані стороною докази, перевірити їх, оцінити в сукупності та взаємозв`язку з іншими наявними у справі доказами, а в разі незгоди з ними повністю або частково - зазначити правові аргументи на їх спростування та навести в рішенні свій розрахунок, що є процесуальним обов`язком суду (подібний висновок щодо обов`язку суду перевірити розрахунок заявлених позовних вимог, викладений в постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.12.2019 у справі № 917/1739/17). Скаржник зазначає, що суд апеляційної інстанції, всупереч вимог частини першої статті 316 ГПК України проігнорував пряму вказівку Верховного Суду на правовий висновок, який підлягає застосуванню в цих правовідносинах, не встановив в оскаржуваній постанові правильність розрахунку позивача (який при цьому застосовував ставку опосередкованої вартості спорудження житла відсоток 2% (розрахунок пайової участі станом на 03.07.2024)), обґрунтовані висновки щодо нього не зробив. Товариство також вважає, що суд апеляційної інстанції неправильно застосував норми статті 40 Закону України № 3038-VI "Про регулювання містобудівної діяльності", статті 331 Цивільного кодексу України, пункту 2 Розділу ІІ "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" від 20.09.2019 №132-IX, який не підлягав застосуванню, та не врахував правові висновки Великої Палати Верховного Суду, викладені у постанові від 21.12.2021 у справі № 643/21744/19 щодо їх застосування у подібних правовідносинах.
10. Обґрунтовуючи наявність підстави касаційного оскарження відповідно до пункту 3 частини другої статті 287 ГПК України, скаржник зазначає, що суд апеляційної інстанції порушив норми частини четвертої статті 75 ГПК України, а також неправильно застосував норми матеріального права, зокрема, статей 11, 202, 509, 599, 626, 627, 628 Цивільного кодексу України, частину першу статті 173, статті 174 Господарського кодексу України, який втратив чинність на підставі Закону України від 09.01.2025 №4196-IX, втім, діяв на момент виникнення спірних правовідносин, пункт 13 розділу I Закону України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо стимулювання інвестиційної діяльності в Україні" від 20.09.2019 №132-IX, і правові висновки Верховного Суду щодо застосування зазначених норм права у подібних правовідносинах відсутні.
На переконання скаржника, суд апеляційної інстанції також порушив пункт 2 частини третьої статті 2, пункт 2 частини першої статті 42, статтю 202 ГПК України, і висновки Верховного Суду щодо їх застосування у подібних правовідносинах відсутні.
11. З огляду на зміст касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, ураховуючи її відповідність вимогам параграфу 1 глави 2 Розділу IV ГПК України, Верховний Суд дійшов висновку, що підстави для залишення касаційної скарги без руху, її повернення чи відмови у відкритті касаційного провадження відсутні, тому відкриває касаційне провадження у справі з підстав, передбачених пунктами 1 та 3 частини другої статті 287 ГПК України.
12. Скаржник також заявив клопотання про зупинення виконання оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції до закінчення її перегляду в касаційному порядку.
13. В обґрунтування зазначає, що позивач звернувся до Господарського суду міста Києва із заявою про видачу наказу на примусове виконання оскаржуваної постанови і 15.04.2026 суд першої інстанції видав такий наказ. Наразі у позивача відсутні перешкоди для того, щоби звернутись за примусовим виконанням оскаржуваної постанови, водночас, стягнення грошових коштів з відповідача відбудеться до бюджету міста Києва, а у випадку вирішення спору в цій справі на користь відповідача, поворот виконання судового рішення буде ускладнений та розтягнутий у часі, оскільки законодавством України передбачено певний алгоритм дій щодо повернення коштів з бюджету, і таке повернення може тривати довгий період, за який, відповідач буде позбавлений можливості вільно розпоряджатись значними грошовими коштами, які будуть стягнуті з нього безпідставно. Таким чином, Товариство вважає, що виконання оскаржуваної постанови може завдати значної шкоди правам скаржника і унеможливити, або суттєво ускладнити їх відновлення у разі вирішення спору на його користь, тому з метою недопущення порушення прав, свобод та охоронюваних законом інтересів особи, яка подала касаційну скаргу, просить зупинити виконання оскаржуваного рішення.
14. Суд касаційної інстанції розглянув заявлене клопотання та виходить з наступного.
15. Відповідно до абзацу 2 частини четвертої статті 294 ГПК України за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення суду або зупинення його дії, якщо зупинити його виконання неможливо.
16. Частиною першою статті 332 ГПК України визначено, що суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку
17. Законом не визначений перелік підстав, за наявності яких суд має право зупинити виконання оскарженого рішення суду або його дію. Свобода суддівського розсуду не є необмеженою, оскільки такі дії суд вчиняє після набрання рішенням законної сили, а однією з основних засад судочинства в Україні є обов`язковість судового рішення (пункт 9 частини першої статті 129 Конституції України). Тому зупинення виконання (дії) рішення суду допускається лише у виняткових випадках.
18. Заявник має обґрунтувати та довести, що не зупинення виконання рішення або його дії може мати незворотні наслідки.
19. Проста незгода з мотивами ухваленого рішення не є достатньою підставою для зупинення його виконання (дії), оскільки правильність застосування норм права суд касаційної інстанції перевіряє, переглядаючи судові рішення по суті, а не на стадії відкриття касаційного провадження. 
20. Відповідно до сформованої судової практики суд при вирішенні питання про зупинення виконання (дії) рішення враховує такі обставини: ймовірності утруднення повторного розгляду справи або неможливість здійснення повороту виконання рішення внаслідок можливого скасування судового рішення, необхідність забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі, а також осіб, які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки, негайне виконання може завдати значної шкоди (призвести до знищення майна, втрати репутації) або призвести до інших негативних наслідків, які не можна буде виправити. Таке питання вирішується за заявою учасника справи або за ініціативою суду з урахуванням конкретних обставин справи.
21. Зупинення виконання (дії) рішення є винятковим заходом і має застосовуватися лише у випадках, коли це дійсно необхідно для запобігання негативним наслідкам, які не можна буде виправити в майбутньому, або буде неможливим поворот виконання судового рішення у разі його скасування. 
22. Зважаючи на те, що у даному випадку доводи скаржника обґрунтовані саме припущеннями про настання певних наслідків в майбутньому, а також не надання доказів, які б давали підстави для висновку про необхідність зупинення виконання оскаржуваного судового рішення, Верховний Суд відмовляє у задоволенні заявленого клопотання.
Керуючись нормами статей 234, 288, 290, 294, 332, частини четвертої статті 197, пунктами 1 та 3 частини другої статті 287, частини третьої статті 301 ГПК України, Верховний Суд
ПОСТАНОВИВ:
1. Відкрити касаційне провадження у справі № 910/9916/24 за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Буйфіш Холдінгс" на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.01.2026.
2. Призначити до розгляду касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Буйфіш Холдінгс" у справі № 910/9916/24 на 09 червня 2026 року о 10:40 год у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань № 2 (кабінет № 209).
3. Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю "Буйфіш Холдінгс" у задоволенні клопотання про зупинення виконання постанови Північного апеляційного господарського суду від 29.01.2026 у справі № 910/9916/24.
4. Явка учасників справи в судове засідання не є обов`язковою. 
5. Установити учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу з доказами надсилання копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи з урахуванням положень статті 42 ГПК України до 22 травня 2026 року.
6. Роз`яснити учасникам справи, що вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в тому числі поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
7. Витребувати з Господарського суду міста Києва або Північного апеляційного господарського суду матеріали справи № 910/9916/24.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуюча І. Кондратова

Судді О. Баранець

Г. Вронська

До уваги учасників судового процесу!
Суди продовжують працювати. Проте в умовах воєнного стану проведення відкритих судових засідань має певні особливості щодо належного повідомлення учасників процесу про час та місце судових засідань, явки до суду та забезпечення безпеки відвідувачів. Неявка сторін з невідомих причин може завадити своєчасному розгляду справи навіть за умови явки представників інших сторін.
Просимо дотримуватися процесуальних норм, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу:
- максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;
- за відсутності нагальної потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду подати клопотання про розгляд справи без участі учасників справи, а за наявності такої потреби - повідомити про це суд. 
Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою чи в електронному вигляді із застосуванням підсистеми Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи "Електронний суд".
Звертаємо увагу на особливості розгляду справи в особливий період (на період дії правового режиму воєнного стану) та порядок дій учасників судового процесу під час сигналу "Повітряна тривога":
- після надходження сигналу "Повітряна тривога" розгляд справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні, не здійснюється. У судовому засіданні буде оголошуватися перерва; 
- розгляд справ відбудеться через 30 хвилин після відбою тривоги у порядку черговості відповідно до переліку справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні. У разі, якщо повітряна тривога триватиме після 15:00 год, судові справи будуть зняті з розгляду. Про дату, час і місце наступного судового засідання учасники справи будуть повідомлені ухвалою;
- найближча до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (вул. О. Копиленка, 6) захисна споруда, визначена Київською міською державною адміністрацією, для укриття населення під час сигналу "Повітряна тривога", розташована на: вул. Лейпцизька,2 (2-ий під`їзд). Захисними спорудами визначено також станції метро "Печерська" та "Арсенальна"; 
- до повідомлення про закінчення повітряної тривоги заборонено пропуск учасників судового процесу на територію Верховного Суду;
- якщо за об`єктивних обставин учасник справи не може прибути в судове засідання після відбою тривоги, рекомендовано подати клопотання про відкладення судового засідання з наведенням поважних причин або про проведення відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. 
Касаційний господарський суд