02.07.2026 
Справа № 482/1270/26 
Номер провадження 3/482/399/2026 

ПОСТАНОВА
Іменем України
02 липня 2026 року місто Нова Одеса

Суддя Новоодеського районного суду Миколаївської області Кічула В.М., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності 
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , громадянина України, місце роботи не відоме, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , 
за ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

встановив:
12.05.2026 року о 02 год. 00 хв., Миколаївська обл., Миколаївський р-н, на річці Південний Буг, поблизу с. Баловне, ОСОБА_1 проводив лов водних біоресурсів за допомогою забороненого знаряддя лову — сітками лісковими, у кількості 3 одиниць, під час весняно-літньої нерестової заборони. Під час огляду сіток були виявлені водні біоресурси: карась сріблястий — 34 екз., розміром 23-30 см., окунь — 2 екз., розміром 20 см., судак звичайний — 1 екз., розміром 15 см., сазан — 1 екз., розміром 50 см., бичок — 1 екз., розміром 19 см., чим ОСОБА_1 порушив вимоги п. 2 розділу ІІ, пп. 1 п. 1 та пп.4 п. 4 «Правил любительського рибальства», затверджених наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України № 700 від 19.09.2022 року.
Тим самим своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП та завдав шкоди рибному господарству України на суму 68935,00 грн., розраховану згідно Такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України (крім континентального шельфу України, виключної (морської) економічної зони України), затверджених Постановою КМУ від 29.09.2023 року № 1042.
ОСОБА_1 , у судове засідання не з`явився, але надав до суду письмову заяву, в якій свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення визнав, розгляд справи просив проводити за його відсутності. Також, посилаючись на скрутне матеріальне становище, просив розстрочити йому сплату заподіяної рибним запасам шкоди строком на 12 місяців.
У відповідності до приписів ст. 268 КУпАП, неявка особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ст. 85 КУпАП, не є перешкодою для розгляду справи.
Вина ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного порушення підтверджується дослідженими в судовому засіданні письмовими доказами, а саме:
?даними протоколу про адміністративне правопорушення серії МК № 000905 від 12.05.2026 року, в якому ОСОБА_1 власноручно написав пояснення, яким підтвердив обставини, що викладені у протоколі про адміністративне правопорушення;
?описом-оцінкою знарядь лову, іншого рибальського майна, плавучих та інших транспортних засобів, вилучених у правопорушника, згідно з якою у ОСОБА_1 було вилучено: сітку ліскову довжиною 40 м., висотою 1,5 м., з вічком 65 мм.; сітку ліскову довжиною 40 м., висотою 1,5 м., з вічком 65 мм.; сітку ліскову довжиною 40 м., висотою 1,5 м., з вічком 50 мм.;
?описом об`єктів лову (добування), вилучених у правопорушника ОСОБА_1 від 12.05.2026 року, відповідно до якого, у останнього було вилучено: карась сріблястий — 34 екз., розміром 23-30 см., окунь — 2 екз., розміром 20 см., судак звичайний — 1 екз., розміром 15 см., сазан — 1 екз., розміром 50 см., бичок — 1 екз., розміром 19 см.;
?накладною № 19 від 12.05.2026 року, відповідно до якої вилучені у ОСОБА_1 водні біоресурси було передано КУ «Міський геріатричний будинок»; 
?квитанцією про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення № 205 від 18.05.2026 року, відповідно до якої вилучені у ОСОБА_1 знаряддя лову передано на зберігання до Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Миколаївській області.
Відповідно до ч. 4 ст. 85 КУпАП, грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).
Відповідно до п. 2 розділу ІІ Правил любительського рибальства», любительське рибальство дозволяється здійснювати рибалкам-любителям безоплатно у порядку загального використання водних біоресурсів для особистих потреб (без права реалізації) не забороненими цими Правилами знаряддями лову і способами добування (вилову) та у мінімально дозволених для добування (вилову) розмірах видів водних біоресурсів під час здійснення любительського рибальства, визначених додатком 1 до цих Правил, за нормами добування (вилову) дозволених видів водних біоресурсів на одного рибалку-любителя за добу (далі - добова норма улову), визначеними додатком 2 до цих Правил».
Любительське рибальство, що перевищує встановлені цими Правилами обсяги безоплатного добування (вилову) водних біоресурсів здійснюється за плату у Порядку здійснення спеціального використання водних біоресурсів у внутрішніх рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах), внутрішніх морських водах, територіальному морі, виключній (морській) економічній зоні та на континентальному шельфі України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 листопада 2015 року № 992.
Місця та строки заборон добування (вилову) водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) визначені додатком 3 до цих Правил.
Відповідно до пп. 1 п. 1 розділу IV «Правил любительського рибальства», забороняється добування (вилов) такими знаряддями лову, зокрема, сітками та пастками усіх типів та конструкцій, а також іншими сітковими знаряддями лову, за винятком раколовок конструкції «хапка» та підсак, встановлених цими Правилами розмірів.
Відповідно до пп. 4 п. 4 розділу IV «Правил любительського рибальства», забороняється добування (вилов) у період нересту, за виключенням добування (вилову) водних біоресурсів на не заборонених органами рибоохорони ділянках рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) гачковими знаряддями лову з кількістю гачків не більше двох на рибалку або спінінгом з однією штучною приманкою з берега.
Наказом Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Миколаївській області від 25.03.2026 року № 51, затвердження перелік меж нерестовищ у період нересту 2026 року в зоні контролю Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Миколаївській області.
Оцінивши досліджені у судовому засіданні докази, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 своїми діями вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 КУпАП. 
Враховуючи особу винного, ступінь його вини, відсутність даних, що негативно характеризують його особу суд вважає, що відповідно до мети адміністративного стягнення, яке застосовується до особи з метою її виховання в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (ст. 23 КУпАП) необхідним та достатнім для його виправлення буде застосування до ОСОБА_1 міри адміністративного стягнення у виді мінімального штрафу, передбаченого санкцією ч. 4 ст. 85 КУпАП, в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Відповідно до ст. 29 КУпАП належне правопорушнику знаряддя вчинення правопорушення слід конфіскувати в дохід держави.
Статтею 40 КУпАП передбачено можливість вирішення судом питань пов`язаних з відшкодуванням шкоди, що була завдана правопорушенням, в незалежності від розміру заподіяної шкоди.
При цьому, судом враховується, що відповідно до положень ст. 13 Конституції України, земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться в межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених цією Конституцією.
За приписами ст. 3 Закону України «Про тваринний світ», об`єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону України, є у тому числі риби в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку, які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі.
Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 10 Закону України «Про тваринний світ», громадяни відповідно до закону зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
У статті 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» зазначено, що добування (вилов) це є вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування.
За змістом ст. 10 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження, як здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; давати обов`язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об`єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб`єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів.
Відповідно до положень ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.
Відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні, зокрема, в незаконному вилученні об`єктів тваринного світу з природного середовища та у застосуванні заборонених знарядь добування тварин.
Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України.
Незаконно добуті (зібрані) об`єкти тваринного світу, виготовлена з них продукція, знаряддя правопорушень підлягають безоплатному вилученню в установленому законом порядку.
У разі вилучення незаконно добутих живих тварин повинні бути вжиті заходи щодо їх збереження, і за можливості - повернення у природне середовище.
Розмір шкоди, заподіяної незаконним виловом риби обчислюється на підставі Такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України (крім континентального шельфу України, виключної (морської) економічної зони України), затверджених Постановою КМУ від 29.09.2023 року № 1042.
Згідно з ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
За ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до Такс для обчислення розміру шкоди, завданої порушенням законодавства про рибне господарство внаслідок незаконного добування (вилову), знищення або пошкодження водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах (їх частинах) України (крім континентального шельфу України, виключної (морської) економічної зони України), затверджених Постановою КМУ від 29.09.2023 року № 1042, такса, за одну особину карася сріблястого складає 1581,00 грн., за одну особину окуня складає 3162,00 грн., за одну особину судака звичайного складає 3587,00 грн., за одну особину сазана складає 3706,00 грн., за одну особину бичка складає 1564,00 грн., що в перерахунку на кількість виловленої ОСОБА_1 риби дорівнює 68935,00 грн., які слід стягнути з правопорушника на користь Держави.
Відповідно до ст. 304 КУпАП питання, пов`язані з виконанням постанови про накладення адміністративного стягнення, вирішується органом, який виніс постанову.
Згідно ст. 283 КУпАП передбачено, що якщо при вирішенні питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення органами (посадовими особами), переліченими у пунктах 1-4 статті 213 цього Кодексу, одночасно вирішується питання про відшкодування винним майнової шкоди, то в постанові по справі зазначаються розмір шкоди, що підлягає стягненню, порядок і строк її відшкодування.
Постанова по справі про адміністративне правопорушення в частині відшкодування майнової шкоди виконується в порядку, встановленому цим Кодексом та іншими законами України. Постанова по справі про адміністративне правопорушення в частині відшкодування майнової шкоди є виконавчим документом. Майнова шкода має бути відшкодована порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому копії постанови (стаття 285), а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення — ст. 329 КУпАП.
У відповідності до ч. 1 ст. 33 Закону України «Про виконавче провадження», за наявності обставин, що ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим (хвороба сторони виконавчого провадження, відрядження сторони виконавчого провадження, стихійне лихо тощо), сторони мають право звернутися до суду, який розглядав справу як суд першої інстанції, із заявою про відстрочку або розстрочку виконання рішення. Рішення про розстрочку виконується в частині та у строки, встановлені цим рішенням.
З урахуванням викладеного та обставин, що ускладнюють для ОСОБА_1 виконання даної постанови в частині відшкодування заподіяної шкоди, оскільки він, згідно з пенсійним посвідченням № НОМЕР_1 від 17.06.2020 року, є пенсіонером, суд вважає за можливе розстрочити йому сплату такої шкоди на 12 місяців щомісячним платежем у розмірі 5744,59 грн.
У відповідності до ст. 40-1 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Керуючись ст.ст. 33-35, 40, 40-1, 221, 248-249, 252, 276, 280, 283 та п. 1 ч. 1 ст. 284 КУпАП, суддя, -

постановив:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 340,00 (триста сорок) гривень, який стягнути на користь Держави на рахунок № UA 398999980313010106000014468, отримувач коштів: Миколаїв.ГУК/тг м. Нова Одеса/21081100, МФО 899998 ЄДРПОУ 37992030.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь держави в рахунок відшкодування шкоди, заподіяної рибним запасам України у розмірі 68935,00 (шістдесят вісім тисяч дев`ятсот тридцять п`ять) грн., реквізити для оплати: Миколаїв.ГУК/тг м.Нова Одеса/21080600 37992030 Казначейство України(ел. адм. подат.) UA888999980313030102000014468 21080600.
Розстрочити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , виплату заподіяної рибним запасам України шкоду строком на 12 (дванадцять) місяців щомісячним платежем у розмірі 5744,59 (п`ять тисяч сімсот сорок чотири гривні 59 копійок) грн. із підтвердженням його оплати до кінця кожного місяця починаючи з дати набрання даною постановою законної сили і до повної сплати шкоди.
Стягнути з ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , на користь Держави судовий збір в розмірі 665,60 (шістсот шістдесят п`ять гривень 60 копійок) грн. на рахунок UA508999980313101206000014468, отримувач Миколаїв ГУК/тг м. Нова Одеса/22030101, МФО 899998, код класифікації доходів бюджету 22030101.
Вилучені у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , знаряддя лову: сітку ліскову довжиною 40 м., висотою 1,5 м., з вічком 65 мм.; сітку ліскову довжиною 40 м., висотою 1,5 м., з вічком 65 мм.; сітку ліскову довжиною 40 м., висотою 1,5 м., з вічком 50 мм., які зберігаються в Управлінні Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Миколаївській області за адресою: м. Миколаїв, просп. Героїв України, 1-А, конфіскувати шляхом примусової безоплатної передачі цього предмета у власність Держави.
Вилучені у ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , водні біоресурси: карась сріблястий — 34 екз., розміром 23-30 см., окунь — 2 екз., розміром 20 см., судак звичайний — 1 екз., розміром 15 см., сазан — 1 екз., розміром 50 см., бичок — 1 екз., розміром 19 см., конфіскувати шляхом примусової безоплатної передачі у власність Держави.
Відповідно до ч. 1 ст. 307 КУпАП, штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, крім випадків, передбачених статтями 300-1, 300-2 цього Кодексу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п`ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.
Відповідно до ст. 308 КУпАП, у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений частиною першою статті 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.
У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується: подвійний розмір штрафу, визначеного у відповідній статті цього Кодексу та зазначеного у постанові про стягнення штрафу; витрати на облік зазначених правопорушень. Розмір витрат на облік правопорушень визначається Кабінетом Міністрів України.
Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Постанова може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду через Новоодеський районний суд Миколаївської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя В.М. Кічула