ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/6951/22 Суддя (судді) першої інстанції: О.В. Захарова

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Ганечко О.М.,
суддів Василенка Я.М.,
Кузьменка В.В.,

розглянувши у письмовому провадженні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 20 жовтня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_2 до Головного управління Національної поліції у Київській області про визнання протиправним та скасування наказу, поновлення на посаді, стягнення середнього заробітку за час вимушеного прогулу,
У С Т А Н О В И В :

До Окружного адміністративного суду міста Києва надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Київській області з вимогами:
визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Київській області від 30.03.2022 № 62 в частині звільнення зі служби в поліції старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 ;
визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Київській області від 30.03.2022 № 58 о/с «По особовому складу» в частині звільнення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини 1 статті 77;
зобов`язати Головне управління Національної поліції у Київській області поновити старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 з 30.03.2022 на посаді старшого оперуповноваженого оперативно-пошукового відділу управління карного розшуку Головного управління Національної поліції в Київській області;
зобов`язати Головне управління Національної поліції в Київській області нарахувати та виплатити на користь старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 грошове забезпечення за час вимушеного прогулу, починаючи з 30 березня 2022 по дату винесення рішення суду.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що позивач сумлінно ставився до своїх службових обов`язків та виконував їх на професійному рівні відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва, дотримувався положень Конституції України та законів України. Присягу працівника поліції на вірність Українському народові не порушував. Дій, які підривають авторитет Національної поліції України не вчиняв. Тому, вважає звільнення незаконним, оскільки відсутні підстави для його звільнення, а оскаржувані накази протиправними, та такими, що підлягають скасуванню.
Позивач зазначає, що в наказі від 30.03.2022 № 58о/с не відображено підстави для застосування дисциплінарного стягнення, не конкретизовано яке порушення службової дисципліни вчинено.
Також, позивач вважає, що його звільнено з порушенням встановленого законодавством порядку. Позивач не зміг скористатись правничою допомогою, з матеріалами службового розслідування до цього часу не ознайомлений, незважаючи на подану заяву, а отже, був позбавлений права на належний захист, оскільки йому невідомі підстави для звільнення, які зазначені в матеріалах службового розслідування. Позивача не запрошували на дисциплінарну комісію, та не надали для ознайомлення висновок комісії.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 14 червня 2022 року відкрито провадження у справі; справу призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін.
Ухвалою Луганського окружного адміністративного суду від 18 серпня 2025 року прийнято адміністративну справу до провадження, розгляд справи продовжено в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 20 жовтня 2025 року у задоволенні позову відмовлено.
Не погоджуючись із зазначеним рішенням суду, позивач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити у повному обсязі, при цьому, посилаючись на неповне з`ясування всіх обставин справи та порушення судом першої інстанції норм матеріального/процесуального права, що призвело до неправильного вирішення спору. 
Ухвалами Шостого апеляційного адміністративного суду від 10.11.2025 та від 01.12.2025 відкрито апеляційне провадження та призначено апеляційну скаргу до розгляду в порядку письмового провадження.
05.12.2025, під № 34812 до суду від відповідача надійшов відзив на апеляційну скаргу.
07.11.2025 позивачем надано відповідь на відзив на апеляційну скаргу.
Дану справу розглянуто в порядку письмового провадження, оскільки, відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Виконуючи вимоги процесуального законодавства, колегія суддів ухвалила продовжити строк розгляду апеляційної скарги, згідно норм ст. 309 КАС України.
Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга позивача не підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, з 23.03.2012 по 06.11.2015 позивач проходив службу в МВС України, з 07.11.2015 в Національній поліції України.
Згідно з доповідною запискою від 30.03.2022, складеною начальником управління головної інспекції ГУНП в Київській області на ім`я начальника Головного управління Національної поліції в Київській області, 30.03.2022 до управління головної інспекції з управління карного розшуку Головного управління Національної поліції в Київській області надійшла інформація за фактом можливих порушень службової дисципліни, що виразилося у перебуванні на службі у стані алкогольного сп`яніння старшим оперуповноваженим оперативно-пошукового відділу управління карного козшуку ГУНП в Київській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 та оперуповноваженим оперативно-пошукового відділу УКР ГУНП в Київській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 . У зв`язку з чим, викладено прохання провести службове розслідування за указаним фактом.
З метою проведення службового розслідування, керуючись вимогами статей 14 та 15 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, відповідно до Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України та Положення про дисциплінарні комісії в Національній поліції України, затвердженихнаказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 № 893, Головним управлінням Національної поліції в Київській області прийнято наказ від 30.03.2022 № 317 «Про призначення службового розслідування».
За результатами службового розслідування складено висновок службового розслідування за фактом можливих порушень службової дисципліни окремими працівниками управління карного розшуку Головного управління Національної поліції в Київській області від 30.03.2022, яким встановлено, що 30.03.2022 до Головного управління Національної поліції в Київській області надійшла інформація за фактом можливих порушень службової дисципліни, що виразилось у перебуванні на службі у стані алкогольного сп`яніння старшим оперуповноваженим оперативно-пошукового відділу управління карного розшуку ГУНП в Київській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_2 .
Службовим розслідуванням встановлено, що Указом Президента України від 24.02.2022 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозицій Ради національної безїіеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року на території України введено воєнний стан.
Окрім того, відповідно до наказу Національної поліції України від 23.02.2022 № 171 «Про переведення особового складу на посилений варіант службової діяльності та Ситуаційного центу Національної поліції України й ситуаційних центрів головних управлінь Національної поліції в надзвичайний (позаплановий) режим діяльності» особовий склад Головного управління Національної поліції в Київській області переведено на посилений варіант службової діяльності, було отримано засоби індивідуального захисту, спеціальні засоби та вогнепальну зброю і були задіяні до несення служби відповідно до місця дислокації підрозділів.
Відповідно до Розстановки сил та засобів, затвердженої начальником управління карного розшуку ГУНП в Київській області підполковником поліції ОСОБА_4 , з метою відпрацювання інформації та виявлення диверсійно-розвідувальних груп на території м. Васильків Обухівського району Київської області, 29.03.2022 на вищезазначену території прибув особовий склад оперативно- пошукового відділу УКР ГУ.
Крім того, відповідно до вказаної Розстановки, відпрацювання проводилось за допомогою 3 автомобільних патрулів та 1 пішого патруля у складі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 
29.03.2022 близько 23.00, з метою перевірки несення служби особовим складом оперативно-пошукового відділу УКР ГУ, до м. Васильків Обухівського району Київської області прибув ОСОБА_4 , який спільно з начальником оперативно-пошукового відділу управління карного розшуку ГУ НП в Київській області майором поліції ОСОБА_5 розпочали проводити перевірку порядку несення служби особовим складом.
Під час перевірки несення служби було встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 перебували у стані алкогольного сп`яніння, оскільки мали такі ознаки, а саме: запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів, порушення мови, виражене тремтіння пальців рук, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя та поведінка, що не відповідає обстановці.
У зв`язку з вищевказаним, останнім було запропоновано пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатору «Dгаgег», на що останні погодилися.
29.03.2022 о 23.27, за допомогою алкотестеру (газоаналізатору) марки «Drager» було здійснено освідування на факт вживання алкогольних напоїв.
За результатами таких оглядів, числовий покажчик вказаного приладу під час освідування ОСОБА_2 показав 2,30 проміле алкоголю у парах видихуваного повітря.
У висновку службового розслідування наявна фотофіксація проходження освідування на вживання алкогольних напоїв ОСОБА_3 та ОСОБА_2 за допомогою алкотестеру (газоаналізатору) марки «Drager» та виявлені покажники.
Враховуючи вищевказане, дисциплінарна комісія дійшла висновку, що у діях ОСОБА_2 убачаються порушення вимог Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, що виразилось у перебуванні на службі в нетверезому стані.
На виконання вимог частини 1 статті 18 Дисциплінарного статуту Національної поліції України 30.03.2022, ОСОБА_2 було запропоновано надати письмові пояснення з приводу вищевказаної події, однак останній від надання письмових пояснень відмовився.
У зв`язку з відмовою у наданні письмових пояснень, 30.03.2022 відповідачем були складені акти «Про відмову від надання пояснення».
Таким чином, дисциплінарна комісія виснувала, що ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відмовляючись від надання пояснення перешкоджали проведенню службового розслідування.
За висновком службового розслідування, інформація щодо можливих порушень службової дисципліни окремими працівниками управління карного розшуку Головного Управління Національної поліції в Київській області знайшла своє підтвердження. У діях старшого оперуповноваженого оперативно-пошукового відділу управління карного розшуку ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , вбачаються порушення вимог статей 3, 8, 18, 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за № 2337-VIII, пункту 1 розділу 1, пунктів 1, 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 №1179, що виразилося у недотриманні положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги працівника поліції, перебуванні на службі в стані алкогольного сп`яніння, перешкоджанні у проведені службового розслідування та вчиненні дій, які підривають авторитет поліції.
Під час визначення виду дисциплінарного стягнення, дисциплінарна комісія прийшла до висновку, що вказана подія стала можливою у зв`язку з низькими морально-діловими якостями та низькою правосвідомістю ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які перебували у стані алкогольного сп`яніння під час несення служби, і це унеможливлює їх подальшу службу в поліції.
Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 30.03.2022 № 62 «Про притягненая до дисциплінарної відповідальності окремих працівників ГУНП в Київській області», за порушення службової дисципліни, статей 3, 8, 18, 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1, 2, 6 частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 за № 2337-VІІІ, пункту 1 розділу 1, пунктів 1, 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, що виразилося у недотримання положень Конституції та законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги працівника поліції, перебуванні на службі в стані алкогольного сп`яніння, перешкоджанні у проведенні службового розслідування, старшого оперуповноваженого оперативно-пошукового відділу управління карного розшуку ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 звільнити зі служби в поліції.
Наказом Головного управління Національної поліції в Київській області від 30.03.2022 № 58 о/с старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 (0053339), старшого оперуповноваженого оперативно-пошукового відділу управління карного розшуку, звільнено зі служби в поліції за пунктом 6 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) частини 1 статті 77 Закону України «Про Національну поліцію».
Не погоджуючись з притягненням до дисциплінарної відповідальності та звільненням зі служби в поліції, позивач звернувся до суду з даним позовом. 
Суд першої інстанції, відмовляючи в задоволенні позовних вимог, виходив з того, що матеріали службового розслідування свідчать про наявність складу дисциплінарного проступку в діях позивача, що виразився у перебуванні на службі у стані алкогольного сп`яніння. З матеріалів справи вбачається, що перебування позивача на службі в стані алкогольного сп`яніння зафіксовано за допомогою приладу «Drager» ALСОТЕST 6810, прилад № ARAM - 3614, принтер № ARAM 3614, ARAM - 5713, тест №639, останнє калібрування 18.08.2018 та встановлено в крові 2,30 проміле алкоголю, що підтверджується результатом (чеком) цього приладу, наявному в матеріалах справи. Жодного доказу про те, що позивач не перебував у стані алкогольного сп`яніння останній, до суду не надано. Доводи позивача про порушення процедури проведення службового розслідування не знайшли свого підтвердження.
Натомість, апелянт вважає вказані висновки суду першої інстанції помилковими та необґрунтованими, позаяк судом не було враховано незгоду з результатами проведення освідування та наполягання на проходження такого освідування в закладі охорони здоров`я, в чому йому було відмовлено. Відповідачем було приховано матеріали службового розслідування. Також, суд першої інстанції не дослідив тав не надав оцінку процедурним порушенням при проведенні та затвердженні службового розслідування.
З урахуванням наведеного, колегія суддів вважає за необхідне зазначити таке.
Так, правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України, визначає Закон України «Про Національну поліцію» від 02 липня 2015 року №580-VIII.
Відповідно до ч. 1 ст. 17 Закону №580, поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
Згідно з ч. 1 ст. 59 Закону № 580, служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Відповідно до приписів п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону № 580, поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
За вимогами пунктів 1, 2 ч. 1 ст. 18 Закону № 580, поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положеньКонституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва.
У разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову, матеріальну та дисциплінарну відповідальність відповідно дозакону, а також з урахуванням бойового імунітету, визначеногоЗаконом України «Про оборону України». Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом (ч. ч. 1, 2 ст. 19 Закону № 580).
Законом України від 15.03.2018 №2337-VІІІ, затверджено Дисциплінарний статут Національної поліції України (далі - Дисциплінарний статут), який визначає сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Згідно зі ст. 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
За правилами ст. 13 Дисциплінарного статуту, дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень, зокрема, звільнення із служби в поліції.
Отже, службова дисципліна полягає у виконанні (дотриманні) законодавчих та підзаконних актів із питань службової діяльності та бездоганному і неухильному додержанні порядку та правил, що такими нормативними актами передбачені.
Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожного працівника поліції, зокрема дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги, статутів і наказів начальників; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють.
З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначенозаконом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання.
Порушення Присяги слід розуміти, як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Статтею 14 Дисциплінарного статуту, урегульовано порядок та підстави проведення службового розслідування. Так, службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, медіа (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Службове розслідування проводиться на засадах неупередженості та рівності всіх поліцейських передзакономнезалежно від займаної посади, спеціального звання, наявних у них державних нагород та заслуг перед державою.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Відповідно до пункту 4 Розділу V Порядку проведення службових розслідувань у Національній поліції України, затвердженомунаказом Міністерства внутрішніх справ України від 07.11.2018 №893, зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 28.11.2018 за №1355/3280 (далі - Порядок, у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідно до пункту 13 розділу V Порядку № 893, поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, та інші особи можуть надавати усні чи письмові пояснення з приводу відомих їм відомостей про діяння, що стало підставою для призначення службового розслідування.
Згідно з пунктом 7 розділу ІV Порядку № 893, відмова поліцейського або іншої посадової особи поліції надавати пояснення про обставини, які є предметом службового розслідування, крім відмови давати будь-які пояснення щодо себе, членів своєї сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначено законодавством України, а також надання завідомо неправдивих пояснень є перешкоджанням проведенню службового розслідування.
Підсумковим документом службового розслідування, є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія (п. 2 Розділу VI Порядку).
Відповідно до пункту 1 Розділу VII Порядку, у разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Уповноважений керівник, враховуючи характер проступку, обставини, за яких він був учинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби, визначає вид дисциплінарного стягнення, що підлягає застосуванню до поліцейського, та видає письмовий наказ про його застосування.
Під час розгляду даного спору в суді першої інстанції було досліджено, що під час проведення службового розслідування було встановлено, що 30.03.2022 позивач перебував на службі з явними ознаками алкогольного сп`яніння (запах алкоголю з порожнини рота, порушення координації рухів, порушення мови, виражене тремтіння пальців рук, різка зміна забарвлення шкірного покриву обличчя та поведінка, що не відповідає обстановці).
29.03.2022 о 23.27 за допомогою алкотестеру (газоаналізатору) марки «Drager» було проведено огляд на стан перебування у стані алкогольного сп`яніння позивача, за результатами якого тест показав позитивний результат - 2,30 проміле у парах видихуваного повітря.
Вказані обставини також підтверджуються фотофіксацією проходження освідування на вживання алкогольних напоїв за допомогою алкотестеру (газоаналізатору) марки «Drager», наявними в матеріалах дисциплінарного провадження.
Таким чином, матеріали службового розслідування свідчать про наявність складу дисциплінарного проступку в діях старшого лейтенанта поліції ОСОБА_2 , що виразився у перебуванні на службі у стані алкогольного сп`яніння.
Колегія суддів наголошує на тому, що позивач, категорично заперечуючи встановлені службовим розслідуванням та судом першої інстанції обставини, жодного доказу про те, що не перебував у стані алкогольного сп`яніння не надав, тому лише одного заперечення певних обставин, недостатньо для належної перевірки та оцінки.
При цьому, що нетверезий стан працівника або особи, яка проходить публічну службу, може бути підтверджено як медичним висновком, так і іншими видами доказів (актами та іншими документами, поясненням сторін і третіх осіб, показаннями свідків), які мають бути відповідно оцінені судом.
З матеріалів справи вбачається, що перебування позивача на службі в стані алкогольного сп`яніння зафіксовано за допомогою приладу «Drager» ALСОТЕST 6810, прилад № ARAM - 3614, принтер № ARAM 3614, ARAM - 5713, тест №639, останнє калібрування 18.08.2018 та встановлено в крові 2,30 проміле алкоголю, що підтверджується результатом (чеком) цього приладу, наявному в матеріалах справи. Результати проведеного огляду підтвердженні особисто підписом позивача у чеку, розпечатаному алкотестером «Drager». Жодних приміток чи категоричної незгоди в момент результату тестування, позивачем не надано. З результатами освідування був відразу ознайомлений та жодних сумнівів щодо таких результатів не висловлював. До того ж, огляд на стан алкогольного сп`яніння позивача, проводили працівники управління головної інспекції ГУНП в Київській області за допомогою газоаналізатора ALСОТЕST 6810 зав. №ARAM 3614, свідоцтво про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки № 12-01/6053, що чинне до 18.08.2022.
Щодо доводів позивача про необхідність проходження медичного огляду, яким мав бути встановлений стан алкогольного сп`яніння, колегія суддів зауважує, що чинним законодавством не передбачено порядок та спосіб проведення огляду працівника поліції, зокрема, на предмет стану алкогольного сп`яніння, тому, враховуючи специфіку роботи поліції, у відповідача був наявний спеціальний технічний прилад «Drager», який саме у спосіб дихання особи на нього перевіряв на стан алкогольного сп`яніння, відповідно такий засіб використовувався в поліції для встановлення належного стану працівника поліції на службі безпосередньо під час виконання обов`язків. Позивач особисто погодився на проведення освідування у такий спосіб.
Наведене та досліджені судом першої інстанції обставини справи, давали підстави для висновку щодо того, що відповідачем доведено вчинення позивачем дисциплінарного проступку, а саме, перебування на службі в стані алкогольного сп`яніння.
Щодо тверджень представника позивача про те, що в матеріалах справи відсутні докази належного ознайомлення позивача з наказом про призначення службового розслідування, з матеріалами службового розслідування та висновком службового розслідування, Порядок № 893 не містить такого обов`язку з боку відповідача. До того ж, як доцільно звернув увагу суд першої інсатнції, заяв під час проведення службового розслідування, зокрема, про необхідність надання правничої допомоги, ознайомлення з матеріалами службового розслідування, тощо матеріали справи не містять.
Звернення представника позивача з адвокатським запитом від 25.04.2025 з метою отримання матеріалів дисциплінарного провадження вчинялися майже після місяця після звільнення позивача зі служби і свідчать про активні дії, які позивач та представник позивача вживали з метою звернення до суду та не можуть свідчити про обмеження прав позивача саме під час проведення дисциплінарного провадження.
Щодо застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в поліції, колегія суддів зауважує, що позивач, під час несення служби перебував у стані алкогольного сп`яніння, що в свою чергу свідчить про легковажність поведінки, яка могла призвести до настання суспільно небезпечних наслідків та є вчинком, який дискредитує систему органів внутрішніх справ та поліції в очах громадськості, а тому є підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності у вигляді найсуворішого виду стягнення. Поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. 
Оскільки позивач вчинив дії, які є несумісними з проходженням служби в поліції та суперечать змісту присяги працівника Національної поліції України, проігнорував вимоги Дисциплінарного статуту органів внутрішніх справ,Закону України «Про Національну поліцію», а отже, своїми діями вчинив дисциплінарний проступок, за що передбачена дисциплінарна відповідальність у вигляді звільнення зі служби, тому висновок суду першої інстанції по суті спору про про відсутність правових підстав для визнання протиправними та скасування наказів ГУНП у м. Києві від 30.03.2022 за №62 від від 30.03.2022 № 58 о/с та задоволення позовних вимог в цій частині, є цілком обґрунтованим та правильним. 
Вимоги про поновлення на службі і стягнення середньомісячного грошового забезпечення за час вимушеного прогулу є похідними від вимог про визнання протиправними та скасування наказів про притягнення до дисциплінарної відповідальності та про звільнення позивача зі служби, тому підстави для задоволення таких позовних вимог також відсутні.
Тож, позовні вимоги не підлягають задоволенню, а доводи апеляційної скарги позивача не знайшли свого підтвердження та не є підставою для скасування чи зміни оскаржуваного рішення суду першої інстанції. 
Щодо доводів позивача про відмову у вимозі проїхати в медичний заклад для проходження перевірки у лікаря-нарколога, колегія суддів констатує, що позивачем до позовної заяви не долучено жодних доказів на підтвердження вказаних обставин, а подальші дії суперечать вказаним доводам, позаяк, останній самостійно пройшов огляд у запропонований спосіб та не висловив незгоду з його результатами. 
Стосовно доводів апелянта про порушення процедури проведення розслідування та затвердження його результатів, колегія суддів вважає їх такими, що не підтверджуються фактично та матеріалами справи та такими, що не спростовують самого факту наявності дисциплінарного проступку та застосування наслідків у вигляді звільнення зі служби в поліції. 
Згідно з приписами ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
У відповідності до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та прийнято судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду, з огляду на що, рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін. 
Судові витрати розподілу не підлягають.
Керуючись ст. ст. 243, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 - 331 КАС України, суд,

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Рішення Луганського окружного адміністративного суду від 20 жовтня 2025 року - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена з підстав, визначених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя О.М. Ганечко 

Судді Я.М. Василенко

В.В. Кузьменко