КІРОВОГРАДСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД 	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 травня 2026 року справа № 340/2625/26

Кіровоградський окружний адміністративний суд у складі головуючого – судді Брегея Р.І., розглянувши в м.Кропивницький в порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін (у порядку письмового провадження) адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області (далі – Управління) про визнання протиправними дій і зобов`язання вчинити певні дії, 

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду зі заявою до Управління про визнання протиправними дій щодо обмеження граничною величиною виплати нарахованої суми пенсії на виконання рішення суду і неправильне застосування відсоткового відношення пенсії до грошового забезпечення за період з 01 лютого 2022 року.
Пояснив, що обмеження виплати пенсії максимальною величиною не може бути застосовано, оскільки суперечить Конституції України, висновок про що зробив Конституційний Суд України.
Зазначив, що відсоткове відношення пенсії до грошового забезпечення встановлено на день звільнення з військової служби і не може бути зменшено.
Управління заперечило щодо задоволення позову, надіславши відзив на нього (а.с.33-37).
Пояснило, що пропущений строк звернення до суду. 
Зазначило, що, обмежуючи виплату пенсії, керувалось приписами закону, підзаконних актів і рішенням суду про перерахунок пенсії, яке не містить заборони обмежувати нараховану суму граничною величиною.
Стверджує, що законом встановлено максимальне відсоткове відношення пенсії до грошового забезпечення, яке застосували при перерахунку пенсії на виконання рішення суду.
Застосування меншого відсоткового відношення (70%) по відношенню до такого показника, який встановлено на день звільнення з військової служби (90%), не призвело до виплати пенсії у меншому розмірі. 
30 квітня 2026 року суд відкрив спрощене позовне провадження без виклику сторін (а.с.22-23). 
Суд, дослідивши матеріали справи, зробив висновок про задоволення позову з таких підстав.

Встановлені обставини і факти, що стали підставами звернення до суду.
Так, позивачу (пенсіонер по лінії Міністерства оборони України) пенсію призначено на підставі Закону України «Про пенсійне забезпечення осію, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» (далі – Закон) з 18 листопада 2005 року (а.с.33-37).
На день призначення пенсії її відношення до грошового забезпечення становило 90% (а.с40). 
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 15 серпня 2025 року у справі №340/4897/25 Управління зобов`язано: здійснити з 01.02.2022 року перерахунок та виплату призначеної ОСОБА_1 пенсії на підставі довідки №5373/1 від 06.05.2025 року, виданої ІНФОРМАЦІЯ_1 , з урахуванням виплачених сум; здійснити з 01.02.2023 року перерахунок та виплату призначеної ОСОБА_1 пенсії на підставі довідки №5373/2 від 06.05.2025 року, виданої ІНФОРМАЦІЯ_1 , з урахуванням виплачених сум (а.с.26-32).
15 вересня 2025 року рішення суду набрало законної сили.
Управління повідомило, що, виконуючи рішення суду про перерахунок пенсії, виплату нарахованих коштів за період з 01 лютого 2022 року по травень 2026 року обмежило граничною величиною (а.с.70-72).
Перераховуючи пенсію, застосувало її відношення до грошового забезпечення у 70% (а.с.33-37).
Упродовж періоду нарахування – 2025-2026 роки Управління обмежило виплату пенсії граничною величиною, застосувавши приписи постанов Уряду України «Про визначення порядку виплати пенсій деяким категоріям осіб у 2025 році у період воєнного стану» №1 від 03 січня 2025 року (далі – Постанова) і «Про визначення порядку виплати пенсій деяким категоріям осіб у 2026 році у період воєнного стану» №1778 від 30 грудня 2025 року (далі – Постанова 2) (а.с.90-91).
Позов подано до суду 26 квітня 2026 року (а.с.1-6). 

Юридична оцінка, встановлених судом, обставин і фактів справи.

Перш за все, позивач прагне виплати пенсії у нарахованому розмірі і сплати додаткових коштів за періоди, що минули.
Стверджує, що отримує пенсію у меншому розмірі з вини Управління.
Відповідно до приписів частини 2 статті 55 Закону нараховані суми пенсії, не отримані пенсіонером з вини органу Пенсійного фонду України, виплачуються за минулий час без обмеження будь-яким строком з нарахуванням компенсації втрати частини доходів.
Управління обмежило виплату нарахованої суми.
Доводиться наступним.
Щоб обмежити виплату максимальною величиною, то треба нарахувати кошти, побачивши суму, яка не виплачується.
Протоколи Управління про перерахунок пенсії вказує про такий алгоритм дій. 
Отже, до спірних правовідносин не поширюється строк звернення до суду.

Щодо обмеження виплати нарахованої пенсії за період з 01 лютого 2022 року по 31 грудня 2024 року за перерахунком на виконання рішення суду.

Так, 24 грудня 2015 року прийнято Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» (далі – Закон 2).
Закон 2 набрав чинності з 01 січня 2016 року.
Законом 2 статтю 43 Закону доповнено таким реченням частини 5.
«Тимчасово, у період з 1 січня 2016 року по 31 грудня 2016 року, максимальний розмір пенсії (з урахуванням надбавок, підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством, крім доплати до надбавок окремим категоріям осіб, які мають особливі заслуги перед Батьківщиною) не може перевищувати 10740 гривень».
Приписами пункту 2 Прикінцевих положень Закону 2 встановлено, що дія положень цього Закону щодо визначення максимального розміру пенсії застосовується до пенсій, які призначаються починаючи з 1 січня 2016 року.
Рішенням Конституційного Суду України від 20 грудня 2016 року №7-рп/2016 визнано такими, що не відповідає Конституції України припис статті 43 Закону, згідно з якими максимальний розмір пенсії (з урахуванням надбавок, підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством, крім доплати до надбавок окремим категоріям осіб, які мають особливі заслуги перед Батьківщиною) не може перевищувати десяти прожиткових мінімумів, установлених для осіб, які втратили працездатність; тимчасово, у період з 1 січня 2016 року по 31 грудня 2016 року, максимальний розмір пенсії (з урахуванням надбавок, підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством, крім доплати до надбавок окремим категоріям осіб, які мають особливі заслуги перед Батьківщиною) не може перевищувати 10740 гривень.
Конституційний Суд України зробив висновок про невідповідність приписам частини 5 статті 17 Основного Закону.
06 грудня 2016 року прийнято Закон України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» (далі – Закон 3).
Приписами пункту 10 статті 1 Закону 3 внесли зміни до статті 43 Закону такого змісту.
«у частини 7 статті 43 слова і цифри «у період з 1 січня 2016 року по 31 грудня 2016 року» замінити словами і цифрами «по 31 грудня 2017 року»». 
Закон 3 набрав чинності з 01 січня 2017 року.
Таким чином обмеження виплати пенсії у 2017 році через припис частини 7 статті 43 не могло бути реалізованим, враховуючи час прийняття і зміст рішення Конституційного Суду України.
Станом на день перерахунку пенсії діяла норма закону, яка, на думку Управління, зобов`язувала обмежувати виплату нарахованої суми пенсії. 
Цією нормою права є припис частини 1 статті 2 Закону України «Про заходи щодо законодавчого забезпечення реформування пенсійної системи» (далі – Закон 4) від 08 липня 2011 року.
Нею встановлено, що максимальний розмір пенсії (крім пенсійних виплат, що здійснюються з Накопичувального пенсійного фонду) або щомісячного довічного грошового утримання (з урахуванням надбавок, підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством, крім доплати до надбавок окремим категоріям осіб, які мають особливі заслуги перед Батьківщиною), призначених (перерахованих) відповідно до Митного кодексу України, законів України, “Про статус народного депутата України”, “Про Національний банк України”, “Про Кабінет Міністрів України”, “Про “дипломатичну службу”, “Про службу в органах місцевого самоврядування”, “Про судову експертизу”, “Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи”, “Про державну підтримку засобів масової інформації та соціальний захист журналістів”, “Про наукову і науково-технічну діяльність”, “Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб”, “Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування”, “Про пенсійне забезпечення”, “Про судоустрій і статус суддів”, Постанови Верховної Ради України від 13 жовтня 1995 року “Про затвердження Положення про помічника-консультанта народного депутата України”, не може перевищувати десяти прожиткових мінімумів, установлених для осіб, які втратили працездатність. Тимчасово, по 31 грудня 2017 року, максимальний розмір пенсії (крім пенсійних виплат, що здійснюються з Накопичувального пенсійного фонду) або щомісячного довічного грошового утримання (з урахуванням надбавок, підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством, крім доплати до надбавок окремим категоріям осіб, які мають особливі заслуги перед Батьківщиною), призначених (перерахованих) відповідно до Податкового кодексу України, Митного кодексу України, законів України “Про державну службу”, “Про прокуратуру”, “Про статус народного депутата України”, “Про Національний банк України”, “Про Кабінет Міністрів України”, “Про дипломатичну службу”, “Про службу в органах місцевого самоврядування”, “Про судову експертизу”, “Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи”, “Про державну підтримку засобів масової інформації та соціальний захист журналістів”, “Про наукову і науково-технічну діяльність”, “Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб”, “Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування”, “Про пенсійне забезпечення”, “Про судоустрій і статус суддів”, Постанови Верховної Ради України від 13 жовтня 1995 року “Про затвердження Положення про помічника-консультанта народного депутата України”, не може перевищувати 10740 гривень.
Таким чином Управління застосувало обмеження стосовно виплати нарахованої суми пенсії, керуючись виключно приписами Закону 4.
Вирішуючи позов, у суду виник обов`язок надати відповідь на таке запитання: чи суперечить припис частини 1 статті 2 Закону 4 положенням частини 5 статті 17 Конституції України у світлі правового висновку Конституційного Суду України у рішенні від 20 грудня 2016 року №7-рп/2016 щодо неконституційності припису частини 7 статті 43 Закону? 
Приписи обох законів містять обмеження щодо виплати суми пенсії, яка призначена на підставі Закону.
Правовий висновок Конституційного Суду України.
«Конституційний Суд України стверджує, що обмеження максимального розміру пенсії та призупинення виплати призначеної пенсії особам, яким право на пенсійне забезпечення встановлене Законом №2262, порушує суть конституційних гарантій щодо безумовного забезпечення соціального захисту осіб, передбачених частиною п`ятою статті 17 Конституції України, які зобов`язані захищати суверенітет, територіальну цілісність і недоторканність України. 
Виходячи з наведеного Конституційний Суд України дійшов висновку, що положення другого речення частини сьомої статті 43, першого речення частини першої статті 54 Закону № 2262 суперечать статті 17 Конституції України.»
Закон 4 прийнятий у 2011 році, а рішення Конституційного Суду України – у 2016 році і стосувалось змін до Закону, які набрали чинності у 2016 році. 
Хоча Конституційний Суд України на той час не перевіряв приписи частини 1 статті 2 Закону 4 на відповідність Основному Закону, однак правовий висновок щодо аналогічної норми права, котра прийнята у часі пізніше, дає право суду зробити висновок, що вони суперечать положенням частини 5 статті 17 Конституції України. 
У такому разі суд, керуючись приписами частини 4 статті 7 КАС України, не застосовує припис частини 1 статті 2 Закону 4. 
Більше того 12 жовтня 2022 року Конституційний Суд України прийняв рішення №7-р(II)/2022.  
Висновок Конституційного Суду України.
«Визнати такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними), приписи статті 2 Закону України „Про заходи щодо законодавчого забезпечення реформування пенсійної системи“ від 8 липня 2011 року №3668-VI зі змінами, що поширюють свою дію на Закон України „Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб“ від 9 квітня 1992 року №2262-XII, в тім, що вони не забезпечують соціальних гарантій високого рівня, які випливають зі спеціального юридичного статусу громадян України, які перебувають на службі у Збройних Силах України та в інших військових формуваннях, а також осіб, що збройно захищають суверенітет, територіальну цілісність та недоторканність України під час агресії Російської Федерації проти України, розпочатої в лютому 2014 року.»
Отже, відповідач допустив протиправні дії, обмеживши виплату нарахованої суми пенсії граничною величиною за період з 01 лютого 2022 року по 31 грудня 2024 року.

Щодо обмеження виплати нарахованої пенсії у 2025-2026 роках за перерахунком на виконання рішення суду.

Перш за все, з 24 лютого 2022 року в країні діє воєнний стан (загальновідомий факт).
03 січня 2025 року Уряд України прийняв Постанову, яка застосовується з 01 числа того ж місяця і року. 
Постанова прийнята на виконання положень статті 46 Закону України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» (далі – Закон 5).
Приписами цієї норми Закону 5 встановлено, що у 2025 році у період дії воєнного стану пенсії, призначені (перераховані) відповідно до Митного кодексу України, законів України “Про державну службу”, “Про прокуратуру”, “Про статус народного депутата України”, “Про Національний банк України”, “Про Кабінет Міністрів України”, “Про дипломатичну службу”, “Про службу в органах місцевого самоврядування”, “Про судову експертизу”, “Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи”, “Про державну підтримку засобів масової інформації та соціальний захист журналістів”, “Про наукову і науково-технічну діяльність”, “Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб”, Постанови Верховної Ради України від 13 жовтня 1995 року №379/95-ВР “Про затвердження Положення про помічника-консультанта народного депутата України” (з урахуванням надбавок, підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством), розмір яких (пенсійної виплати) перевищує десять прожиткових мінімумів, установлених для осіб, які втратили працездатність, виплачуються із застосуванням до суми перевищення коефіцієнтів у розмірах і порядку, визначених Кабінетом Міністрів України.
За правовим висновком Управління спірні правовідносини підпадають під дію сукупності приписів статті 46 Закону 5 і Постанови, так як позивачу пенсію призначено за Законом.
Застосування приписів Постанови призвело до виплати коштів у меншій сумі, аніж нараховано.
Отже, приписи Постанови обмежують виплату нарахованих позивачу коштів граничним розміром.
Постає запитання: чи суперечать Конституції України приписи статті 46 Закону 5 і Постанови?
Спочатку суд відповість на таке запитання: чи можна в період дії воєнного стану обмежувати виплату пенсії?
Так, приписами частини 2 статті 64 Конституції України встановлено, що в умовах воєнного або надзвичайного стану можуть встановлюватися окремі обмеження прав і свобод із зазначенням строку дії цих обмежень. Не можуть бути обмежені права і свободи, передбачені статтями 24, 25, 27, 28, 29, 40, 47, 51, 52, 55, 56, 57, 58, 59, 60, 61, 62, 63 цієї Конституції.
Право на пенсію відноситься до конституційного права людини і громадянина (стаття 46 Основного Закону).
Отже, в умовах воєнного стану можуть встановлювати окремі обмеження конституційного права на пенсію.
Таке обмеження має мати строк, що не виходить за межі дії воєнного стану.
Часове обмеження права на пенсію відповідає цим вимогам, так як діє упродовж року, протягом якого законодавець щоразу продовжує строк дії воєнного стану.
Постає запитання: до чиєї компетенції відноситься встановлення обмеження виплати пенсії і чи допускається делегування таких повноважень?
Так, право на пенсію відноситься до конституційного права людини і громадянина (стаття 46 Основного Закону).
Приписами пункту 1 частини 1 статті 92 Конституції України встановлено, що виключно законами України визначаються права і свободи людини і громадянина, гарантії цих прав і свобод.
Отже, виплату (обмеження виплати) пенсії (складова конституційного права людини і громадянина) можуть здійснювати виключно на підставі норм закону – акту Верховної Ради України.
Такий висновок ґрунтується і на висновку Конституційного Суду України у рішенні від 13 грудня 2019 року (справа № 3-209/2018(2413/18, 2807/19).
Висновок Конституційного Суду України.
«Конституційний Суд України констатує, що питання пенсійного забезпечення прокурорів, у тому числі умови та порядок перерахунку призначених їм пенсій, має визначати Верховна Рада України законом, а не Кабінет Міністрів України підзаконним актом.
Конституційний Суд України неодноразово зазначав, що “права делегування законодавчої функції парламентом іншому органу влади (у даному випадку Кабінету Міністрів України) Основним Законом України не передбачено. Таке делегування порушує вимоги Конституції України, згідно з якими органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України, а органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України (частина друга статті 6, частина друга статті 19 Основного Закону України). До аналогічних висновків Конституційний Суд України дійшов у рішеннях від 9 жовтня 2008 року №22-рп/2008, від 23 червня 2009 року №15-рп/2009” (абзац другий підпункту 3.2 пункту 3 мотивувальної частини Рішення від 20 травня 2010 року №14-рп/2010).»
Отже, тільки законом регулюється питання обмеження виплати пенсії.
Верховна Рада України не могла делегувати такі повноваження Уряду України, а останній не повинен був їх реалізовувати.
Законодавчий орган вчергове проігнорував приписи Конституції України і висновок Конституційного Суду України.
Для Уряду України і Верховної Ради України нескладно було встановити коефіцієнти обмеження виплати у тексті статті 46 Закону 5, але цього не зробили.
Верховна Рада України вирішила перенести відповідальність за непопулярне рішення на Уряд України зі згоди останнього, що доводить ухилення від виконання конституційних повноважень.
Підсумовуючи, суд зробив висновок, що приписи статті 46 Закону 5 і Постанови суперечать сукупності приписів статей 19, 46 і 92 Конституції України.
Відповідно до приписів частини 4 статті 7 КАС України якщо суд доходить висновку, що закон чи інший правовий акт суперечить Конституції України, суд не застосовує такий закон чи інший правовий акт, а застосовує норми Конституції України як норми прямої дії.
У такому випадку суд після винесення рішення у справі звертається до Верховного Суду для вирішення питання стосовно внесення до Конституційного Суду України подання щодо конституційності закону чи іншого правового акта, що віднесено до юрисдикції Конституційного Суду України.
Отже, суд не застосовує до спірних правовідносин приписи статті 46 Закону 5 і Постанови.
Приписами статті 30 Закону України «Про Державний бюджет України на 2026 рік» (далі – Закон 6) встановлено, що у 2026 році у період дії воєнного стану в Україні пенсії, призначені (перераховані) відповідно до Митного кодексу України, законів України "Про державну службу", "Про прокуратуру", "Про статус народного депутата України", "Про Національний банк України", "Про Кабінет Міністрів України", "Про дипломатичну службу", "Про службу в органах місцевого самоврядування", "Про судову експертизу", "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи", "Про державну підтримку засобів масової інформації та соціальний захист журналістів", "Про наукову і науково-технічну діяльність", "Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб", Постанови Верховної Ради України від 13 жовтня 1995 року №379/95-ВР "Про затвердження Положення про помічника-консультанта народного депутата України" (з урахуванням надбавок, підвищень, додаткової пенсії, цільової грошової допомоги, пенсії за особливі заслуги перед Україною, індексації та інших доплат до пенсії, встановлених законодавством), розмір яких (пенсійної виплати) перевищує десять прожиткових мінімумів, установлених для осіб, які втратили працездатність, виплачуються із застосуванням до суми перевищення коефіцієнтів у розмірах і порядку, визначених Кабінетом Міністрів України.
Постанова 2 прийнята на виконання приписів статті 30 Закону 6.
На підставі вищевикладеного правового висновку суд зробив висновок, що приписи статті 30 Закону 6 і Постанови 2 теж суперечать сукупності приписів статей 19, 46 і 92 Конституції України.
Отже, суд не застосовує до спірних правовідносин приписи статті 30 Закону 6 і Постанови 2.
Таким чином відповідач протиправно з 01 грудня 2025 року обмежив виплату нарахованої пенсії граничним розміром.

Що стосується вимоги про перерахунок пенсії з урахуванням її відношення до грошового забезпечення у 90%, то суд зазначає наступне.

Так, на день призначення пенсії таке відношення становило 90%.
Під час перерахунку пенсії, який провели у листопаді 2025 року на виконання рішення суду у справі №340/4897/25 відповідач застосував відношення у 70%.
Спір щодо величини відношення, яке застосовується під час перерахунку пенсії, вже вирішив суд.
06 березня 2019 року Кіровоградський окружний адміністративний суд постановив рішення у справі №340/315/19 (а.с.45-52).
Суд зробив висновок, що під час перерахунку пенсії ОСОБА_1 . Управління має застосовувати відношення пенсії до грошового забезпечення у 90%. 
Підсумовуючи, суд зробив висновок, що відповідач допустив протиправні дії під час перерахунку пенсії на виконання рішення суду, застосувавши меншу величину відношення пенсії до грошового забезпечення.

Отже, позов належить задовільнити.
Приписами пункту 1 частини 1 статті 371 КАС України встановлено, що негайно виконуються рішення суду про присудження виплати пенсій, інших періодичних платежів з Державного бюджету України або позабюджетних державних фондів – у межах суми стягнення за один місяць.
Сторони не понесли судових витрат (а.с.22-23).
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.139, 243-246, 263, 371 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

В И Р І Ш И В:

Задовільнити позов.
Визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області щодо обмеження граничною величиною виплати нарахованої суми пенсії ОСОБА_1 з 01 лютого 2022 року.
Визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області щодо зменшення відношення пенсії ОСОБА_1 до грошового забезпечення з 90% до 70%.
Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області виплачувати ОСОБА_1 з 01 лютого 2022 року нараховану суму пенсії з урахуванням її відношення до грошового забезпечення у 90%, не застосовуючи обмеження граничною величиною.
Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Кіровоградській області (код 20632802; вул.Соборна,7А м.Кропивницький Кіровоградська область) виплатити ОСОБА_1 (код НОМЕР_1 ; АДРЕСА_1 ) додаткові кошти за період з 01 лютого 2022 року з урахуванням раніше сплачених коштів.
Допустити до негайного виконання рішення суду в частині сплати заборгованості за лютий 2022 року.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Третього апеляційного адміністративного суду в апеляційному окрузі, що включає Дніпропетровську, Запорізьку та Кіровоградську області, протягом тридцяти днів з дня його складення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя Кіровоградського 
окружного адміністративного суду Р.І. БРЕГЕЙ