Справа №: 398/8185/25	

провадження №: 2/398/1426/26
РІШЕННЯ
Іменем України 
"15" квітня 2026 р. м. Олександрія
Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі:
головуючого судді Стручкова Л.І.,
з участю секретаря судового засідання Дудченко О.Ю.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приютівської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Приютівської селищної ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: ОСОБА_2 , в якому просить визначити йому додатковий строк тривалістю два місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті діда ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його рідний дід (по матері) ОСОБА_3 . Після його смерті відкрилася спадщина на належне йому майно, в тому числі: на земельну ділянку площею 4,41 га, кадастровий номер 3520384100:02:000:0593, що розташована на території Приютівської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області. Крім цього, дід мав право на земельну ділянку розміром 4,18 га, кадастровий номер 35203814100:02:000:0153, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яку останній фактично прийняв у спадщину за заповітом після смерті рідної сестри – ОСОБА_4 , однак свідоцтво про право на спадщину не отримав, оскільки оригінали документів на землю були втрачені. Жодних заповітів спадкодавець не складав. Спадкоємцем першої черги є саме дочка спадкодавця ОСОБА_3 – ОСОБА_5 , яка є матір`ю позивача. Остання не може прийняти спадщину через те, що пропустила визначений Олександрійським міськрайонним судом Кіровоградської області додаткового строк для прийняття спадщини. Повторний позов ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, залишено судом без задоволення. Апеляційна скарга на вказане рішення суду залишена без задоволення, а рішення без змін. Мати позивача – ОСОБА_5 , не дивлячись на переважну чергу у прийнятті спадщини, не може її прийняти. Інших спадкоємців наступних черг немає. Спадкоємцями п`ятої черги є ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , проте ОСОБА_2 не звертався із заявою про прийняття спадщини. Заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини у строк до 28.09.2013 року не подавав, оскільки позивачу було відомо, що у першу чергу права на спадкування за законом мають діти спадкодавця, тобто ОСОБА_5 . У листопаді 2025 року позивачу стало відомо, що його мати ОСОБА_5 не прийняла спадщину, через те, що несвоєчасно звернулася до нотаріуса після встановлення їй додаткового строку згідно рішення Олександрійського міськрайонного суду від 08.05.2024 року, а також відмови у задоволенні повторного позову в якому було відмовлено рішенням Олександрійського міськрайонного суду від 10.07.2025 року. У грудні 2025 року він звернувся до Другої олександрійської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після свого діда, однак отримав усну відповідь, що оскільки він є спадкоємцем п`ятої черги та не подавав до нотаріальної контори протягом 6-ти місяців з дня смерті спадкодавця письмової заяви про прийняття спадщини, нотаріус не вправі видати свідоцтво про право на спадщину. Письмова відмова від нотаріуса не видавалася. Крім того, перешкодою для своєчасного звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини була відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно спадкодавця. Лише 04.12.2025 року позивач від своєї матері ОСОБА_5 отримав потрібні правовстановлюючі документи. Таким чином, він не має іншої можливості реалізувати свої спадкові права, окрім як звернутися до суду із позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Ухвалою суду від 30.12.2025 року провадження по зазначеній справі відкрито в порядку загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою суду від 24.02.2026 року підготовче провадження по зазначеній справі закрито та справу призначено до судового розгляду по суті.
Позивач ОСОБА_1 та його представник – адвокат Фатовенко О.О. в судове засідання не з`явилися. Представник подав до суд заяву про проведення розгляду справи у їх з позивачем відсутність, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити (а.с.44, 58, 68, 72).
Відповідач в судове засідання свого представника не направив, про дату, час та місце його проведення повідомлений належним чином (а.с.50, 56, 62, 68). Будь-яких заяв чи клопотань до суду не надходило, відзиву на позов не надійшло.
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце його проведення повідомлений належним чином (а.с.57, 70). 
Суд на підставі ст.223, 247 ЦПК України, вважає за можливе розглянути справу у відсутність вказаних осіб, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Відповідно до ч.1 ст.4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Статтею 16 ЦК України визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно із ч. 1 і ч. 3 ст. 12 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, надавши докази відповідно до вимог ст. ст. 76 – 82 ЦПК.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у цивільних справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд має право збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи лише у випадках, коли це необхідно для захисту малолітніх чи неповнолітніх осіб або осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена, а також в інших випадках, передбачених цим Кодексом.
Доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 76 ЦПК України). Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення (ч. ч. 1, 2 ст. 77 ЦПК України).
Обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України). Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання (ст. 80 ЦПК України). Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях (ч. ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України).
Статтею 83 ЦПК України встановлено, що сторони та інші учасники справи подають докази у справі безпосередньо до суду. Позивач повинен подати докази разом з поданням позовної заяви.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується світлокопією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 , помер (а.с.16).
Згідно з копією довідки №739 від 15.06.2015, виданої Косівською сільською радою Олександрійського району Кіровоградської області, ОСОБА_3 постійно проживав до дня смерті за адресою: АДРЕСА_1 з 1982 року до дня смерті. З ним спільно ніхто не був зареєстрований та ніхто не проживав, заповіт в сільській раді не посвідчувався (а.с.18).
Відповідно до копії свідоцтва про народження та копії свідоцтва про укладення шлюбу ОСОБА_5 є донькою ОСОБА_3 (а.с.18-19).
Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 та копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 , ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є рідними братами та синами ОСОБА_5 (а.с.17).
Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_4 та копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_3 є рідними сестрою та братом (а.с.20, 21).
З копії довідки №740 від 15.06.2015, виданої Косівською сільською радою вбачається, що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 постійно проживала та була зареєстрована до дня смерті, за адресою: АДРЕСА_1 з 1971 року. З нею спільно проживав та був зареєстрований брат ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , з 1982 року до дня своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 . Заповіт від ОСОБА_4 в сільській раді посвідчувався 13.11.2003 за номером 26 (а.с.22).
Згідно з копією заповіту нотаріально посвідченого Зюзь Л.В., секретарем Косівьсокї сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області, ОСОБА_4 всі своє майно заповіла ОСОБА_3 (а.с.23).
Відповідно до копії державного акту на право приватної власності на землю серії 3520384100:02:000:0593, на підставі розпорядження Олександрійської районної державної адміністрації Ради народних депутатів від 02.04.2002 №170-р, ОСОБА_3 належить земельна ділянка площею 4,41 га, розташована на території Косівської сільської ради, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с.25-26).
Відповідно до копії рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 08.05.2024, справа №398/925/24, позов ОСОБА_5 задоволено та визначено їй додатковий строк в два місяці з моменту набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.27-28).
Рішення суду набрало законної сили 10.06.2024 року, отже строк для подання заяви про прийняття спадщини по 10.08.2024 року.
Згідно з копією заяви про прийняття спадщини та накладної ОСОБА_7 07.08.2024 року направила поштою «PONY EXPRESS» до другої Олександрійської нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після смерті її батька ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тобто в строк визначений судом. (а.с.29).
Згідно п.3.15 та п.3.21 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій, спадкоємець, якому за рішенням суду встановлено додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, повинен у межах установленого судом строку прийняти спадщину шляхом подання нотаріусу за місцем відкриття спадщини відповідної заяви. 
Своєчасно надісланою вважається заява, справжність підпису особи на якій засвідчена (або не засвідчена) нотаріально, що направлена поштовим відправленням до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини і яка надійшла нотаріусу після закінчення цього строку.
У разі якщо заява, підписана кваліфікованим електронним підписом, надіслана технічними засобами електронних комунікацій до закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини, але не пізніше 23 годин 59 хвилин останнього дня строку, вона вважається своєчасно надісланою.
Нотаріус приймає такі заяви, заводить спадкову справу та у випадку надходження заяви, справжність підпису на якій не засвідчено нотаріально, або заяви в електронній формі, підписаної кваліфікованим електронним підписом спадкоємця, надсилає лист спадкоємцю, в якому пропонується надіслати заяву, оформлену належним чином, або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини.
У таких випадках у спадкову справу підшивається конверт або роздруківка електронного листування (скріншот листування).
Листом Другої олександрійської державної нотаріальної контори вих.№194/02-31 від 03.03.2025, ОСОБА_5 повідомлено про неможливість завести спадкову справу після померлого ОСОБА_3 на підставі надісланої заяви, оскільки вона подана з порушенням термінів, зазначених в рішенні Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 08.05.2024 року, справа №398/925/24, для подачі заяви (а.с.30).
Відповідно до копії рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 10.07.2025, справа №398/2800/25, у задоволені позову ОСОБА_5 , від імені та в інтересах якої діє представник ОСОБА_8 , до Приютівської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області про повторне визначення додаткового строку для прийняття спадщини – відмовлено. Рішення суду набрало законної сили 25.11.2025 року (а.с.31-33).
Відповідно до копії постанови Кропивницького апеляційного суду від 19.11.2025 року справа №398/2800/25, апеляційну скаргу ОСОБА_5 , від імені та в інтересах якої діє представник ОСОБА_8 на рішення Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 10.07.2025, справа №398/2800/25, залишено без задоволення. 
Згідно із копією заяви, ОСОБА_9 звернувся до другої Олександрійської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті його дідуся ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.43).
Відповідно до ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1217 та ст. 1218 ЦК України).
За приписами ст. ст. 1268, 1269, 1270 ЦК України спадкоємець за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї . Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або сільських населених пунктах – уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
За змістом ст. ст. 1258, 1265 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу. У п`яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.
Отже, з урахуванням фактичних обставин справи, позивач є спадкоємцем п`ятої черги після смерті свого рідного дідуся.
Як зазначено в ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила ч.3 ст.1272 ЦК України, про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; ці обставини визнані судом поважними.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23.08.2017 року № 6-1320цс17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», згідно якої вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, для подання заяви про прийняття спадщини, суд вирішує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця для вчинення цих дій.
Позивачем не надано доказів, які б свідчили про об`єктивність, непереборність, істотні труднощі для прийняття спадщини в передбачений законом строк який сплив 15.09.2013 року. 
Враховуючи зазначене та встановлені обставини по справі, суд приходить до висновку про відсутність поважних причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, а тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.
Керуючись ст.ст.4, 10-13, 76-83, 141, 223, 258, 259, 263-265, 268, 352, 354 ЦПК України, ст.ст.1270, 1272 ЦК України, суд 
УХВАЛИВ:
У задоволенні позову ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (адреса місця проживання: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_6 ) до Приютівської селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області (адреса місцезнаходження: Кіровоградська область, Олександрійський район, сел. Приютівка, вул. Шкільна, буд. 4, код ЄДРПОУ 05378803), третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні позивача: ОСОБА_2 (адреса місця проживання:  АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_7 ) про визначення додаткового строку на прийняття спадщини - відмовити.
Рішення суду може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручене у день його складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Судове рішення проголошено 15.04.2026 року.
Повне судове рішення складено 24.04.2026 року.

Суддя Л.І. Стручкова