Номер провадження: 22-ц/813/2634/26 
Справа № 947/35210/23
Головуючий у першій інстанції Абухін Р. Д.
Доповідач Громік Р. Д.

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.06.2026 року м. Одеса
Одеський апеляційний суд у складі:
головуючого – Громіка Р.Д.,
суддів – Драгомерецького М.М., Комлевої О.С.,
за участю секретаря – Скрипченко Г.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги Державного підприємства «Сетам» та Київського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) на рішення Приморського районного суду м. Одеси від 03 квітня 2025 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Київського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса), Державного підприємства «Сетам», третя особа – Акціонерне товариство «Комерційний Банк «ПриватБанк», третя особа – ОСОБА_2 , про розірвання договору купівлі-продажу та стягнення боргу,

ВСТАНОВИВ:
1. ОПИСОВА ЧАСТИНА.
Короткий зміст позовних вимог.
До Київського районного суду м. Одеси надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Київського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса), ДП «Сетам», третя особа: АТ КБ «Приватбанк», в якому dsy просив:
- розірвати договір купівлі-продажу стояночного місця №46, загальною площею 18,2 кв.м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , який був укладений за результатами проведення електронних торгів, а саме лота № 501382, за результатами якого було складено протокол від 09.12.2021 року № 562487 про проведення електронних торгів та акт про проведення електронних торгів від 05.09.2023 року; 
- стягнути з ДП «СЕТАМ» на користь ОСОБА_1 8 154,67 грн. , з яких 5 993,77 - сума боргу, 1 822,95 - інфляційне збільшення , 337,95 - штрафні санкції; 
- стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 345 255,19 грн. з яких: 253 766,23 - сума боргу, 77 180,72 - інфляційне збільшення, 14 308,24 штрафні санкції.
Позовна заява вмотивована тим, що 09 грудня 2021 року ОСОБА_1 прийняв участь в публічних торгах організатором яких був ДП «Сетам». Торги проводилися в межах виконавчого провадження №61813059, яке перебувало на виконанні у Київському ВДВС у місті Одеса Південного міжрегіонального управління юстиції (нова назва Київський відділ державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса)). 
Він став переможцем аукціону та придбав: стояночне місце АДРЕСА_2 (лот № 501382). Загальна ціна продажу складала: 259 760.00 грн, яку позивач повністю сплатив. 
Однак, прибувши до Київського ВДВС у місті Одеса Південного міжрегіонального управління юстиції для отримання відповідного акту йому повідомили, що необхідно трохи почекати, поки документи будуть оформлені. Позивач через певні проміжки часу навідувався до Київського ВДВС у місті Одеса Південного міжрегіонального управління юстиції однак жодних документів не отримав. 
У подальшому ОСОБА_1 звертався до Київського ВДВС у місті Одеса ПМУЮ та до Південного міжрегіонального управління юстиції з заявами про повернення коштів, однак отримував негативну відповідь. 
05 вересня 2023 року Київським ВДВС у місті Одеса Південного міжрегіонального управління юстиції все ж таки було видано Позивачу Акт про проведення електронних торгів. 
Однак звернувшись до Приватного нотаріуса для оформлення свого права власності, ОСОБА_1 отримав відмову, з якої слідувало, що боржник у виконавчому провадженні – ОСОБА_2 , ще 30 березня 2023 року продав вищевказане майно ОСОБА_3 . 
Позивач сплатив 259 760.00 грн, з яких на рахунок виконавчої служби надійшло 253 766,23 грн., а залишок у сумі 5 993,77 грн відійшли ДП «СЕТАМ». Торги арештованим майном відбулись 09.12.2021 року, а 10.12.2021 року позивач здійснив повну оплату вартості за відповідним протоколом. Пунктом 4 Розділу X «Порядок розрахунків за придбане на електронному аукціоні майно та перехід права власності» Порядку реалізації арештованого майна затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 (діяв на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди за організацію та проведення електронного аукціону) на підставі протоколу про проведення електронного аукціону та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди за організацію та проведення електронного аукціону (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведений електронний аукціон. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведений електронний аукціон у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований. Начальник відповідного відділу державної виконавчої служби має затвердити акт про проведений електронний аукціон не пізніше наступного робочого дня після його подання виконавцем. 
Таким чином, 21 грудня 2021 року позивач мав отримати відповідний акт. Розрахунок вимог та санкцій ДП «СЕТАМ» наданий у додатку та складає 8 154,67 грн. з яких 5 993,77 (сума боргу), 1 822,95 (інфляційне збільшення) , 337,95 (штрафні санкції). 
Розрахунок вимог та санкцій Київського ВДВС у місті Одеса Південного міжрегіонального управління юстиції наданий у додатку та складає 345 255,19 грн. з яких: 253 766,23 (сума боргу), 77 180,72 (інфляційне збільшення), 14 308,24 (штрафні санкції)

Короткий зміст рішення суду першої інстанції.
Рішенням Приморського районного суду м. Одеси від 03 квітня 2025 року позов ОСОБА_1 до Київського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса), ДП «Сетам», третя особа АТ КБ «Приватбанк», третя особа ОСОБА_2 про розірвання договору купівлі-продажу та стягнення боргу задоволено. Розірвано договір купівлі-продажу стояночного місця №46, загальною площею 18,2 кв.м., що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , який був укладений за результатами проведення електронних торгів, а саме лота № 501382, за результатами якого було складено протокол від 09.12.2021 року № 562487 про проведення електронних торгів та акт про проведення електронних торгів від 05.09.2023 року. Стягнено з ДП «СЕТАМ» на користь ОСОБА_1 8 154,67 грн. , з яких 5 993,77 - сума боргу, 1 822,95 - інфляційне збільшення; 337,95 - штрафні санкції. Стягнено з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 345 255,19 грн. з яких: 253 766,23 - сума боргу, 77 180,72 - інфляційне збільшення, 14 308,24 штрафні санкції.

Короткий зміст та доводи апеляційної скарги ДП «Сетам».
В апеляційній скарзі Державне підприємство «Сетам» просить скасувати рішення Приморського районного суду міста Одеси від 03 квітня 2025 року та прийняти нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог в частині стягнення із ДП “СЕТАМ” 8 154 грн 67 коп, з яких: 5 993 грн 77 коп (сума боргу), 1 822 грн 95 коп (інфляційне збільшення) та 337 грн 95 коп (штрафні санкції), посилаючись на порушення судом норм процесуального та матеріального права.
Апеляційна скарга вмотивована тим, що судом першої інстанції не в повному обсязі досліджено матеріали справи та зроблено помилкові висновки про задоволення позовних вимог

Короткий зміст та доводи апеляційної скарги Київського ВДВС у місті Одесі Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса).
В апеляційній скарзі Київський відділ державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса) просить скасувати рішення Приморського районного суду міста Одеси від 03 квітня 2025 року та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги ОСОБА_1 залишити без задоволення, посилаючись на порушення судом норм процесуального та матеріального права.
Апеляційна скарга вмотивована тим, що судом першої інстанції не в повному обсязі досліджено матеріали справи та зроблено помилкові висновки про задоволення позовних вимог, оскільки позивачем обрано неефективний спосіб захисту порушеного права.

2. МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА
Позиція апеляційного суду
Заслухавши доповідача, доводи апеляційних скарг, перевіривши матеріали справи, законність і обґрунтованість рішення суду в межах позовних вимог та доводів апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги підлягають частковому задоволенню, рішення суду першої інстанції скасуванню з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позову.

Мотиви, з яких виходить апеляційний суд, та застосовані норми права
У частині третій статті 3 ЦПК України передбачено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до ч. 1 п. 2 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити у відповідній частині нове рішення або змінити рішення.
Згідно з ч. 1 п. 1 ст. 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
Так, задовольняючі позовні вимоги частково, суд першої інстанції послався на те, що згідно із частиною другою статті 651 ЦК України договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом. Істотним є таке порушення стороною договору, коли внаслідок завданої цим шкоди друга сторона значною мірою позбавляється того, на що вона розраховувала при укладенні договору.
Верховний Суд України у постанові від 18 вересня 2013 року у справі №6-75цс13 вказав на такі особливості застосування статті 651 ЦК України. Суд оцінює істотність порушення договору, використовуючи термін "значна міра", яка проявляється у позбавленні сторони бажаного результату, який вона мала отримати при укладенні договору. При цьому вина сторони, яка істотно порушила договір, не має будь-якого значення ні для оцінки порушення як істотного, ні для виникнення права у другої сторони вимагати розірвання договору. Важливим критерієм істотності порушення договору також є розмір завданої шкоди, спричиненої таким порушенням, і який позбавляє потерпілу сторону отримати бажане при укладенні договору. Мова йде не лише про завдання шкоди у грошовій формі, що є прямими збитками, а також і про становище такої сторони, коли вона позбавляється можливості використовувати отримані результати договору.
Відтак, підлягає розірванню договір-купівлі продажу стояночночного місця № 46, загальною площею 18,2 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки вказане майно не було передано у власність ОСОБА_1 ..
Також, Позивач сплатив 259 760 грн, з яких на рахунок виконавчої служби надійшло 253 766,23 грн., а залишок у сумі 5 993,77 грн відійшли ДП «СЕТАМ».
Торги арештованим майном відбулись 09 грудня 2021 року, а 10 грудня 2021 року позивач здійснив повну оплату вартості за відповідним протоколом.
Пунктом 4 Розділу X «Порядок розрахунків за придбане на електронному аукціоні майно та перехід права власності» Порядку реалізації арештованого майна затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 (діяв на момент виникнення спірних правовідносин) передбачено, що після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди за організацію та проведення електронного аукціону) на підставі протоколу про проведення електронного аукціону та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди за організацію та проведення електронного аукціону (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведений електронний аукціон. Державний виконавець додатково затверджує акт про проведений електронний аукціон у начальника відділу, якому він безпосередньо підпорядкований.
Начальник відповідного відділу державної виконавчої служби має затвердити акт про проведений електронний аукціон не пізніше наступного робочого дня після його подання виконавцем.
Суду не надані належні та допустимі докази, що 21.12.2021 року позивач отримав відповідний акт.

Однак з такими висновками суду першої інстанції погодитись не можна з огляду на таке.
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (частина перша статті 2 ЦПК України).
Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
З урахуванням цих норм правом на звернення до суду за захистом наділена особа лише в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.
Для застосування того чи іншого способу захисту, необхідно встановити які ж права (інтереси) позивача порушені, невизнані або оспорені відповідачем і за захистом яких прав (інтересів) позивач звернувся до суду. При оцінці обраного позивачем способу захисту потрібно враховувати його ефективність, тобто спосіб захисту має відповідати змісту порушеного права, характеру правопорушення, та забезпечити поновлення порушеного права.
Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках (абзац 12 частини другої статті 16 ЦК України).
Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором. У випадку, якщо закон або договір не визначають ефективного способу захисту порушеного, невизнаного або оспореного права, свободи чи інтересу особи, яка звернулася до суду, суд відповідно до викладеної в позові вимоги такої особи може визначити у своєму рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону (частини перша та друга статті 5 ЦПК України).
Тлумачення вказаних норм свідчить, що цивільні права/інтереси захищаються у спосіб, який передбачений законом або договором, та є ефективним для захисту конкретного порушеного або оспорюваного права/інтересу позивача. Якщо закон або договір не визначають такого ефективного способу захисту, суд відповідно до викладеної в позові вимоги позивача може визначити у рішенні такий спосіб захисту, який не суперечить закону. При розгляді справи суд має з`ясувати: чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права/інтересу позивача; чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права/інтересу у спірних правовідносинах. Якщо суд зробить висновок, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права/інтересу позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню. Однак, якщо обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором, проте є ефективним та не суперечить закону, а закон або договір у свою чергу не визначають іншого ефективного способу захисту, то порушене право/інтерес позивача підлягає захисту обраним ним способом.
Процедура реалізації майна на прилюдних торгах полягає у забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця-учасника прилюдних торгів за плату. Така процедура полягає в укладенні та виконанні договору купівлі-продажу. На підтвердження його укладення складається відповідний протокол, а на підтвердження виконання з боку продавця - акт про проведені прилюдні торги (див. постанови Верховного Суду України від 24 жовтня 2012 року у справі N 6-116цс12 та від 13 лютого 2013 року у справі N 6-174цс12, і Великої Палати Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі N 922/3537/17 (провадження N 12-127гс19)).
Вказане підтверджують приписи частини першої статті 650, частини першої статті 655 та частини четвертої статті 656 ЦК України. Так, стаття 650 ЦК України закріплю такий спосіб реалізації майна, як укладення договорів на біржах, аукціонах (торгах), конкурсах, та відсилає до інших нормативних актів, які мають встановлювати особливості укладення цих договорів. До цього зводиться і зміст припису частини четвертої статті 656 ЦК України, згідно з яким до таких договорів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.
За змістом частини другої статті 638 та частини першої статті 640 ЦК України моментом укладення договору купівлі-продажу на прилюдних торгах є момент визначення переможця торгів, тобто момент акцепту пропозиції останнього щодо ціни. Оформлення та підписання договору купівлі-продажу як окремого документа Тимчасовим порядком не передбачено. Підставою набуття у власність нерухомого майна, придбаного на прилюдних торгах, є договір купівлі-продажу та дії, спрямовані на передання такого майна у володіння покупця, що підтверджують відповідний протокол, акт про проведені прилюдні торги та державна реєстрація права власності за покупцем, а не свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів (постанова Великої Палати Верховного Суду від 07 липня 2020 року у справі №438/610/14-ц (провадження №14-577цс19)).
Апеляційним судом встановлено, що 09 грудня 2021 року ОСОБА_1 прийняв участь в публічних торгах організатором яких був ДП «Сетам». Торги проводилися в межах виконавчого провадження №61813059, яке перебувало на виконанні у Київському ВДВС у місті Одеса Південного міжрегіонального управління юстиції (нова назва Київський відділ державної виконавчої служби у місті Одесі південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса)).
Позивач став переможцем аукціону та придбав: стояночне місце АДРЕСА_2 (лот № 501382). Загальна ціна продажу складала: 259 760.00 грн, яку позивач повністю сплатив 10 грудня 2021 року.
ОСОБА_1 звертався до Київського ВДВС у місті Одеса ПМУЮ та до Південного міжрегіонального управління юстиції з заявами про повернення коштів, однак отримував негативну відповідь.
05 вересня 2023 року Київським ВДВС у місті Одеса Південного міжрегіонального управління юстиції все ж таки було видано Позивачу Акт про проведення електронних торгів.
Таким чином, взявши участь у прилюдних торгах та ставши їх переможцем, 09 грудня 2021 року позивач набув статусу покупця з відповідними правами та обов`язками у правовідносинах купівлі-продажу, а також став власником стояночного місця АДРЕСА_2 (лот № 501382).
Водночас, звернувшись до Приватного нотаріуса для оформлення свого права власності, ОСОБА_1 отримав відмову, з якої слідувало, що боржник у виконавчому провадженні – ОСОБА_2 , ще 30 березня 2023 року продав вищевказане майно ОСОБА_3 .
Звертаючись із позовом, ОСОБА_1 зазначав, що позивач має повне право на розірвання договору купівлі-продажу стояночного місця, оскільки вказане майно не було передано йому у власність.
Апеляційний суд звертає увагу, шо серед способів захисту речових прав цивільне законодавство виокремлює, зокрема, витребування майна з чужого незаконного володіння (стаття 387 ЦК України) й усунення перешкод у здійсненні права користування та розпорядження майном (стаття 391 ЦК України). Вказані способи захисту можна реалізувати шляхом подання віндикаційного та негаторного позовів відповідно.
Предметом віндикаційного позову є вимога власника, який не є фактичним володільцем індивідуально-визначеного майна, до особи, яка незаконно фактично володіє цим майном, про повернення його з чужого незаконного володіння.
Правова мета віндикаційного позову полягає у поверненні певного майна законному власнику як фактично, тобто у його фактичне володіння, так і у власність цієї особи, тобто шляхом відновлення відповідних записів у державних реєстрах.
Необхідно, щоб на момент виконання рішення суду про витребування майна у відповідному державному реєстрі володільцем цього майна був (залишався) відповідач.
Так як спірне майно вибуло з власності ОСОБА_1 без його згоди шляхом укладання між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 договору купівлі-продажу від 30.03.2023, то належним способом захисту порушеного права є звернення із позовною заявою про витребування майна з чужого незаконного володіння.
Колегія суддів констатує, що обрання позивачем неналежного способу захисту своїх прав є самостійною підставою для відмови у позові. Такий висновок сформульований, зокрема, у постановах Великої Палати Верховного Суду від 19 січня 2021 року у справі № 916/1415/19 (провадження № 12-80гс20), від 02 лютого 2021 року у справі № 925/642/19 (провадження № 12-52гс20), від 22 червня 2021 року у справі № 200/606/18 (провадження № 14-125цс20).
Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Київського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса), Державного підприємства «Сетам», третя особа – Акціонерне товариство «Комерційний Банк «ПриватБанк», третя особа – ОСОБА_2 , про розірвання договору купівлі-продажу та стягнення боргу, необхідно відмовити.

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги.
Таким чином, судова колегія дійшла висновку, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи, не довів обставини, що мають значення для справи, які суд вважав встановленими, висновки районного суду не відповідають обставинам справи, у зв`язку з чим є підстави для скасування рішення суду першої інстанції та постановлення нового судового рішення про відмову у задоволенні позову.
Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 376, 381-384, 389-391 ЦПК України, апеляційний суд,

УХВАЛИВ:
Апеляційну скаргу Державного підприємства «Сетам» задовольнити частково.
Апеляційну скаргу Київського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Одеса) задовольнити частково.
Рішення Приморського районного суду м. Одеси від 03 квітня 2025 року скасувати.
Постановити у справі нове судове рішення.
У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Київського відділу державної виконавчої служби у місті Одесі Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса), Державного підприємства «Сетам», третя особа – Акціонерне товариство «Комерційний Банк «ПриватБанк», третя особа – ОСОБА_2 , про розірвання договору купівлі-продажу та стягнення боргу відмовити.
Постанова суду набирає законної сили з моменту її ухвалення, проте може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повний текст судового рішення складено 17 червня 2026 року.

Головуючий       Р.Д. Громік

Судді:       М.М. Драгомерецький

О.С. Комлева