ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 червня 2026 р. 	Справа № 520/28003/25	

Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Чалого І.С.,
Суддів: Подобайло З.Г. , Семененко М.О. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Акціонерного товариства "Роганська картонна фабрика" на рішення Харківського окружного адміністративного суду (головуючий суддя І інстанції Пасечнік О.В.) від 30.01.2026 по справі № 520/28003/25
за позовом Акціонерного товариства "Роганська картонна фабрика"
до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області
про визнання протиправним та скасування припису,

ВСТАНОВИВ:

Позивач, АТ "Роганська картонна фабрика", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду із позовною заявою, в якій просив визнати протиправним та скасувати припис Головного управління ДСНС України у Харківській області № 1 про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 22.08.2025, винесений відносно Акціонерного товариства "Роганська картонна фабрика".
В обґрунтування позовних вимог зазначив, що припис Головного управління ДСНС України у Харківській області № 1 про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 22.08.2025 є протиправним.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 30.01.2026 по справі № 520/28003/25 позовні вимоги залишено без задоволення.
Позивач не погодився з рішенням суду першої інстанції та подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги, посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права з підстав, викладених в апеляційній скарзі. В обґрунтування вимог апеляційної скарги посилається на те, що оскаржуваний припис виконати неможливо, оскільки в який би строк та дату не було заявлено суб`єктом господарювання - АТ "РКФ" про його виконання на адресу ДСНС України у Харківській області за змістом оскаржуваного припису він вже буде порушений. Припис органу державного нагляду (контролю) не може містити вимоги та строки, які є нездійсненними, оскільки його метою є усунення виявлених порушень у межах реальних можливостей у часі, а не створення умов для неминучого невиконання, при констатуванні факту. що вже всі строки сплили і часу для усунення недоліків суб`єкту господарювання не надається. Також вказує, що оскаржуваний припис не містить жодного логічної та змістовної вимоги, яких саме первинних засобів пожежогасіння, в яких будівлях. приміщеннях, в якій кількості не вистачає на думку контролюючого органу, оскільки територія підприємства, приміщення і споруди АТ "РКФ" укомплектовані необхідною кількістю вогнегасників, ящиками з піском, бочками з водою, лопатами, відрами тощо. натомість беззмістовна вимога, яка не містить у собі конкретики, у якому саме обсязі "не доукомплектовано" виконана бути не може.
Відповідач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому наполягає на законності рішення суду першої інстанції, просить залишити його без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.
Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 311 КАС України суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, у разі подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції, які ухвалені в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін (у порядку письмового провадження).
Сторони про розгляд справи в порядку письмового провадження повідомлені належним чином.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, дослідивши доводи апеляційної скарги та відзив на неї, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено, що відповідно до припису № 1 від 22.08.2025 року про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки вбачається, що з 21 серпня 2025 року по 22 серпня 2025 року проведено позапланову перевірку Акціонерного товариства "Роганська картонна фабрика", та вимагалось вжити заходів: Об?єкт (крім будівлі котельні) обладнати системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2,5-56:2014 “Системи протипожежного захисту”; Доукомплектувати у повному обсязі будівлі та приміщення первинними засобами пожежогасіння; Пожежні кран-комплекти доукомплектувати пожежними рукавами однаковим з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів, а також важелем для полегшення відкривання вентиля.
Не погоджуючись з приписом відповідача, позивач звернувся до суду першої інстанції із вказаними вище позовними вимогами.
Відмовляючи в задоволенні позовних вимог суд першої інстанції дійшов висновку, що припис Головного управління ДСНС України у Харківській області № 1 про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 22.08.2025 прийнято в порядку, у спосіб та в межах наданих законом повноважень та підстави для скасування цього рішення відсутні.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам з урахуванням доводів сторін та висновків суду першої інстанції, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з ч. 1 ст. 47 Кодексу цивільного захисту України державний нагляд (контроль) з питань цивільного захисту здійснюється за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій природного і техногенного характеру, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сфері промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами відповідно до Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», цього Кодексу та інших законодавчих актів.
Як встановлено ст. 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб. Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення. До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: 1) органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; 2) органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; 3) підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Статтею 66 статтею Кодексу цивільного захисту України передбачено, що центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 5 квітня 2007 року № 877-V (далі - Закон № 877-V).
Відповідно до ст. 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища; заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом; спосіб здійснення державного нагляду (контролю) - процедура здійснення державного нагляду (контролю), визначена законом.
Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа (частина четверта статті 4 Закону № 877).
Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону № 877-V планові заходи здійснюються відповідно до річних планів, що затверджуються органом державного нагляду (контролю) не пізніше 1 грудня року, що передує плановому. Внесення змін до річних планів здійснення заходів державного нагляду (контролю) не допускається, крім випадків зміни найменування суб`єкта господарювання та виправлення технічних помилок.
Згідно з ч. 1 ст. 5 Закону № 877-V органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.
Повідомлення повинно містити: дату початку та дату закінчення здійснення планового заходу; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; найменування органу державного нагляду (контролю).
Повідомлення надсилається рекомендованим листом та/або за допомогою електронного зв`язку (у тому числі через електронний кабінет чи іншу інформаційну систему, користувачами якої є відповідний орган державного нагляду (контролю) та суб`єкт господарювання, який ним перевіряється) або вручається особисто під розписку керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі.
Суб`єкт господарювання має право не допускати посадову особу органу державного нагляду (контролю) до здійснення планового заходу в разі неодержання повідомлення про здійснення планового заходу.
Приписами ст. 6 Закону № 877-V передбачено, що підставами для здійснення позапланових заходів є, зокрема, перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю).
Відповідно до ч. 5 ст. 7 (Закону № 877-V) перед початком здійснення заходу посадові особи органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу або уповноваженій ним особі (фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі) посвідчення (направлення) та службове посвідчення, що засвідчує посадову особу органу державного нагляду (контролю), і надати суб`єкту господарювання копію посвідчення (направлення).
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) без посвідчення (направлення) на здійснення заходу та службового посвідчення не має права здійснювати державний нагляд (контроль) суб`єкта господарювання.
Згідно з ч. 6 ст. 7 Закону № 877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
У разі створення суб`єктом господарювання перешкод органу державного нагляду (контролю) чи його посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) в акті обов`язково зазначається опис дій чи бездіяльності, що призвели до створення таких перешкод, з посиланням на відповідні норми закону.
Згідно з ч. ч. 7, 8 ст. 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. Припис видається та підписується посадовою особою органу державного нагляду (контролю), яка здійснювала перевірку.
З матеріалів справи судом встановлено, що відповідно до наказу Головного управління ДСНС України у Харківській області від 20.08.2025 № 1478 «Про проведення позапланової перевірки», на підставі частини першої статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», статті 66 Кодексу цивільного захисту України та письмової заяви Директора виконавчого Акціонерного товариства «Роганська картонна фабрика» Романа ХОРОШЕВА від 05.08.2025 № 594 проведено позапланову перевірку Акціонерного товариства «Роганська картонна фабрика» за адресою: 62481, Харківська область, Харківський район, с-ще Рогань, вул. Культури, 57 щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.
22.08.2025 директору виконавчому Акціонерного товариства «Роганська картонна фабрика» Роману ХОРОШЕВУ вручено «Акт складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки» від 22.08.2025 № 1 під підпис, без зауважень.
22.08.2025 директору виконавчому Акціонерного товариства «Роганська картонна фабрика» Роману ХОРОШЕВУ вручено «Припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 22.08.2025 № 1 під підпис, без зауважень.
За змістом цього припису, з метою усунення виявлених під час перевірки порушень щодо додержання (виконання) вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, вказаних в акті, складеному за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, від 22 серпня 2025 року № 1, відповідно до статті 69 Кодексу цивільного захисту України, частини восьмої статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», пункту 48 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16 грудня 2015 року № 1052, вимагається вжити таких заходів:
1) Об`єкт (крім будівлі котельні) обладнати системами протипожежного захисту відповідно до ДБН B.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту» (Строк виконання минув 12.11.2021);
2) Доукомплектувати у повному обсязі будівлі та приміщення первинними засобами пожежогасіння (Строк виконання минув 12.11.2021);
3) Пожежні кран-комплекти доукомплектувати пожежними рукавами однаковим з ним діаметра та стволом, кнопкою дистанційного запуску пожежних насосів, а також важелем для полегшення відкривання вентиля (Строк виконання минув 12.11.2021).
Як вказував відповідач, порушення, які вказані в Приписі про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 22.08.2025 № 1 керівництву Акціонерного товариства «Роганська картонна фабрика» неодноразово пропонувалися до виконання з 29.11.2018, а саме: Приписом про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 29.11.2018 № 600 - строк виконання пропонувався до 28.12.2018; Приписом про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 24.09.2019 № 475 - строк виконання пропонувався до 22.11.2019; Приписом про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 12.10.2021 № 295 - строк виконання пропонувався до 12.11.2021.
У зв`язку з цим, Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 11.05.2026 витребувано у Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Харківській області належним чином завірені копії: Припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 29.11.2018 № 600 - строк виконання пропонувався до 28.12.2018; Припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 24.09.2019 № 475 - строк виконання пропонувався до 22.11.2019; Припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 12.10.2021 № 295 - строк виконання пропонувався до 12.11.2021, а також копії Актів, складених за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання АТ "Роганська картонна фабрика" вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, на підставі яких складалися вказані вище приписи.
На виконання вимог цієї ухвали відповідачем надані витребувані судом документи.
За змістом Припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 29.11.2018 № 600 АТ «Роганська картонна фабрика» запропоновано усунути 16 порушень (серед яких є три порушення, які зазначені в пунктах 1-3 Припису № 1 від 22.08.2025) вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки) - строк виконання пропонувався до 28.12.2018.
За змістом Припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 24.09.2019 № 475 АТ «Роганська картонна фабрика» запропоновано усунути 11 порушень (серед яких є три порушення, які зазначені в пунктах 1-3 Припису № 1 від 22.08.2025) - строк виконання пропонувався до 22.11.2019.
За змістом Припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 12.10.2021 № 295 АТ «Роганська картонна фабрика» запропоновано усунути 9 порушень (серед яких є три порушення, які зазначені в пунктах 1-3 Припису № 1 від 22.08.2025) - строк виконання пропонувався до 12.11.2021.
Доказів того, що ці приписи оскаржувалися в судовому порядку та були скасовані матеріали справи не містять та судом таких обставин не встановлено.
В свою чергу, у спірному приписі Головного управління ДСНС України у Харківській області про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки № 1 від 22.08.2025, АТ «Роганська картонна фабрика» запропоновано усунути 3 порушення, але в графі «Строк виконання» зазначено – «Строк виконання минув 12.11.2021».
Тобто, за наслідками проведення позапланової перевірки АТ «Роганська картонна фабрика» щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами якої був складений Акт № 1 від 22.08.2025, перевіряючими встановлено факт не усунення трьох порушень, які суб`єкт господарювання мав усунути до 12.11.2021, на підставі Припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 12.10.2021 № 295.
Натомість, контролюючим органом складений Припис № 1 від 22.08.2025, в якому АТ «Роганська картонна фабрика» запропоновано усунути три порушення, але в графі «Строк виконання» зазначено – «Строк виконання минув 12.11.2021».
Надаючи оцінку цим обставинам, колегія суддів зазначає, що відповідно до статей 64-67 Кодексу цивільного захисту України, абзацу восьмого частини другої статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Методики розроблення уніфікованих форм актів, що складаються за результатами проведення планових (позапланових) заходів державного нагляду (контролю), затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 10 травня 2018 року № 342 (зі змінами), та з метою реалізації державної політики у сфері техногенної та пожежної безпеки, наказом МВС України № 22 від 17.01.2019 затверджено уніфіковану форми акта, складеного за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, та інших форм розпорядчих документів, зокрема і форму припису щодо усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.
За змістом цієї форми визначено такий обов`язковий реквізит припису як «Строк виконання».
Відповідно до ч. 3 ст. 8 Закону України “Про адміністративну процедуру” адміністративний орган зобов`язаний обґрунтовувати адміністративні акти, які він приймає, крім випадків, визначених законом. Адміністративний акт, який може негативно вплинути на право, свободу чи законний інтерес особи, повинен містити мотивувальну частину, що відповідає вимогам цього Закону.
Згідно з ч. 1 ст. 72 Закону України “Про адміністративну процедуру” мотивування (обґрунтування) адміністративного акта в письмовій формі повинно забезпечувати особі можливість правильно його зрозуміти та реалізувати своє право на оскарження адміністративного акта.
Положеннями ч. 3 цієї статті визначено, що адміністративний акт може не містити посилання на фактичні обставини справи і результати дослідження доказів та інших матеріалів справи, якщо такий акт прийнято на підставі акта чи іншого документа, складеного за результатами проведення інспекційних (контрольних, наглядових) заходів, якщо цей документ вже містить відповідне мотивування (обґрунтування) та доведений до особи належним чином.
Як зазначалося судом вище, припис - обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога посадової особи органу державного нагляду (контролю) суб`єкту господарювання щодо усунення порушень вимог законодавства. Припис не передбачає застосування санкцій щодо суб`єкта господарювання. 
Отже, припис є однією із форм розпорядчих документів органів державного нагляду (контролю), який за своєю сутністю вимагає усунення у встановленні строки виявлених під час проведеної перевірки порушень, що свідчить про те, що темпорально у приписі встановлюється строк для усунення порушень, який не може бути визначений раніше, ніж дата та час проведення планового (позаплановго) заходу контролю.
Наведені вище обставини свідчать про те, що зазначення у спірному приписі, який датований 22.08.2025 у графі «Строк виконання» - «Строк виконання минув 12.11.2021», свідчить про недотримання відповідачем приписів законодавства, яке регулює спірні правовідносини, а тому такий припис є протиправним та підлягає скасуванню.
Крім того, колегія суддів зазначає, що відповідно до п. 12 ч. 1 ст. 67 КЦЗ України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
На виконання вимог ч. 1 ст. 68 КЦЗ України посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.
У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом (частина друга статті 68 КЦЗ України).
Згідно з вимогами ст. 70 КЦЗ України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів, обладнання або засобів індивідуального захисту; 10) неготовність до використання за призначенням аварійно-рятувальної техніки, засобів цивільного захисту, а також обладнання, призначеного для забезпечення безпеки суб`єктів господарювання; 11) проведення робіт з будівництва будинків та споруд, розміщення інших небезпечних об`єктів, інженерних і транспортних комунікацій, які порушують встановлений законодавством з питань техногенної безпеки порядок їх проведення або проведення яких створює загрозу безпеці населення, суб`єктам господарювання, обладнанню та майну, що в них перебувають.
Повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду (частина друга цієї статті).
Системний аналіз правових норм у цій справі дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки.
Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей (аналогічний висновок викладено у постановах Верховного Суду від 16 лютого 2022 року у справі № 640/10135/20, від 29 лютого 2024 року у справі № 420/1984/20, від 19 вересня 2024 року у справі № 280/693/20).
У постанові від 23 червня 2022 року у справі № 560/670/21 Верховний Суд виснував, що захід реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг є виключним (крайнім) заходом, обрання якого є можливим у разі, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей. При обранні такого заходу реагування позивачем, як суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли, та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами відповідача і публічними інтересами.
Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду від 21 жовтня 2019 року у справі № 810/4274/17, від 30 вересня 2020 року у справі № 580/34/19, від 01 грудня 2021 року у справі № 826/9226/16.
Такий захід реагування як повне або часткове зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту – не є санкцією за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, а є превентивним заходом, який спрямований на недопущення існування невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення (до таких висновків дійшов Верховний Суд, зокрема, у постанові від 28 лютого 2019 року у справі № 810/2400/18).
Відповідно до ч. 5 ст. 4 Закону № 877-V виробництво (виготовлення) або реалізація продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання можуть бути призупинені виключно за рішенням суду. Відновлення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг суб`єктами господарювання після призупинення можливе з моменту отримання органом державного нагляду (контролю), який ініціював призупинення, повідомлення суб`єкта господарювання про усунення ним усіх встановлених судом порушень.
Верховний Суд в постанові від 19 липня 2023 року по справі № 200/2315/20-а зазначив про те, що обов`язок щодо забезпечення виконання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки покладено на суб`єкта господарювання незалежно від того, чи є він власником або користувачем відповідного об`єкта. Виникненню такого обов`язку кореспондує здійснення господарської діяльності за відповідною адресою.
Враховуючи наведені вище обставини, колегія суддів зазначає, що у разі у разі виявлення порушень законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, контролюючий орган має право скласти припис із вимогою про усунення таких порушень та встановити достатній строк для усунення таких порушень (який об`єктивно не може бути визначений до дати складення такого припису) або у випадку, якщо виявлені порушення реально створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей, звернутися до адміністративного суду із позовною заявою про застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг.
В межах спірних правовідносин відповідачем складений припис № 1 від 22.08.2025, який за своїм змістом не відповідає вимогам в частині визначення строку усунення виявлених порушень, а тому такий припис є протиправним та підлягає скасуванню.
Судом першої інстанції не було враховано наведених вище обставин, що призвело до неправильного вирішення справи.
Згідно з ч. 1-3 ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: 1) неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; 4) неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
На підставі викладеного, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню із прийняттям нового судового рішення про задоволення адміністративного позову.
Відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі "Hirvisaari v. Finland" від 27 вересня 2001 р., рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.
При прийнятті рішення у даній справі суд врахував позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки інших аргументів учасників справи), сформовану, зокрема у справах Салов проти України (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), Проніна проти України (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та Серявін та інші проти України (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; 09 грудня 1994 року, пункт 29).
Пунктом 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень визначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Із врахуванням такого підходу Європейського суду з прав людини до оцінки аргументів сторін, суд апеляційної інстанції вважає, що ключові аргументи сторін отримали достатню оцінку.
Інші доводи і заперечення сторін на висновки суду апеляційної інстанції не впливають.
Судові витрати підлягають розподілу у відповідності до ст. 139 КАС України.
Керуючись ст. ст. 243, 250, 308, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 326, 327 КАС України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Акціонерного товариства "Роганська картонна фабрика" задовольнити.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 30.01.2026 по справі № 520/28003/25 скасувати та прийняти нове судове рішення, яким позовні вимоги Акціонерного товариства "Роганська картонна фабрика" задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати припис Головного управління ДСНС України у Харківській області № 1 про усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки від 22.08.2025, винесений відносно Акціонерного товариства "Роганська картонна фабрика".
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДСНС України у Харківській області (код ЄДРПОУ 38631015) на користь Акціонерного товариства "Роганська картонна фабрика" (код ЄДРПОУ 00278830) судові витрати зі сплати судового збору за подання позовної заяви та за подання апеляційної скарги на рішення суду у розмірі 6056,00 грн (шість тисяч п`ятдесят шість гривень) 00 коп.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 	(підпис)	І.С. Чалий 	
Судді	(підпис)  (підпис) 	З.Г. Подобайло   М.О. Семененко