ДНІПРОПЕТРОВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ	

28 травня 2026 року	Справа №160/36852/25 	
Дніпропетровський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Коренева А.О. 
розглянувши у письмовому провадженні у місті Дніпро адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕХО-Дніпро» до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «СОКОЛ-БРОК» про визнання протиправним та скасування висновку,
УСТАНОВИВ:
До Дніпропетровського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕХО-Дніпро» до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «СОКОЛ-БРОК», у якому позивач просить суд:
Визнати протиправним та скасувати Висновок про причини виникнення пожежі від 16.05.2025 Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області.
На обґрунтування позовних вимог зазначено, що 14.05.2025 року сталася пожежа у виробничій будівлі приміщення за адресою: Дніпропетровська область. Криворізький р-н, Девладівська сільська ТГ, с. Сергіївка, вул. Тракторна, буд. 1а, яке ТОВ «ЕХО-ДНІПРО» (далі – Позивач) орендує у Товариства з обмеженою відповідальністю ФІРМА «СОКОЛ-БРОК». Після пожежогасіння на місці було складено акт про пожежу, яким зафіксовано виникнення пожежі 14.05.2025 року о 01 год. 15 хв., тобто вночі, а о 02:00 год. пожежу вже було ліквідовано, очевидцем пожежі стала сусідка ОСОБА_1 , а причиною вказано – коротке замикання електромережі. При цьому а ні представників власника – ТОВ ФІРМА «СОКОЛ БРОК», а ні представників Позивача на місці пожежі не було. 16.05.2025 року фахівцем ВЗЗ з попередження НС Криворізького району ЦЗД ГУ ДСНС України у Дніпропетровській області складено Висновок про причини виникнення пожежі, яким продубльовано причину пожежі - коротке замикання електромережі. Позивач уважає висновок про причини виникнення пожежі протиправним, оскільки відповідачем не було досліджено обставин, які необхідні для визначення реального місця виникнення пожежі.
Дніпропетровський окружний адміністративний суд ухвалою від 31 грудня 2025 року відкрив провадження у справі за цим позовом та ухвалив судовий розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи у письмовому провадженні.
Цією ж ухвалою відповідачу було надано строк для подання письмового відзиву на позовну заяву - протягом 15 днів з дня вручення ухвали про відкриття провадження у справі.
12 січня 2026 року до суду надійшов відзив Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, у якому відповідач просив відмовити у задоволенні позову. На обгрунтування своєї позиції зазначив, що відповідно до вимог статті 71 КПКУ уповноважені особи ДСНС та посадові особи ДВЛ є виключно спеціалістами, які володіють спеціальними знаннями та навичками у сфері пожежної безпеки і можуть надавати консультації, пояснення, довідки, висновки та інші документи під час досудового розслідування. Згідно вимог статті 84 КПКУ висновок спеціаліста не є процесуальним джерелом доказу причини пожежі, а отже підстави для його скасування чинним законодавством не передбачені. Ця позиція також підтверджується постановою Верховного Суду у справі № 583/877/21. Суд наголосив, що висновок спеціаліста має лише допоміжний характер і не може бути предметом оскарження як доказ. Оскільки висновок спеціаліста не є доказом, процесуальні механізми його скасування відсутні. Крім того, зазначив, що за результатами огляду місця виникнення пожежі уповноваженою посадовою особою Криворізького районного управління Головного управління виявлено порушення КЦЗУ, Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697 (далі - ППБУ), які відображені у Висновку про причини виникнення пожежі від 16.05.2025. У зв`язки з чим, Головне управління звернулось до Дніпропетровського окружного адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації (роботи) об`єкта, а саме: виробничої будівлі, орендарем якої є ТОВ «ЕХО-ДНІПРО», власник ТОВ ФІРМА «СОКОЛ-БРОК», за адресою: Дніпропетровська область, Криворізький р-н, Девладівська сільська ТГ, с. Сергіївка, вул. Тракторна, буд. 1а до повного усунення порушень, зазначених у Висновку про причини виникнення пожежі від 16.05.2025 (справа № 160/18411/25). Відповідач зауважив, що Висновок про причини виникнення пожежі від 16.05.2025 не є рішенням суб`єкта владних повноважень у розумінні КАС України. Зазначений документ не породжує, не змінює та не припиняє прав чи обов`язків громадян або суб`єктів господарювання, а відтак його зміст не може бути предметом адміністративного спору. На думку відповідача, Позивач своїми діями щодо звернення до суду стосовно оскарження Висновку про причини виникнення пожежі від 16.05.2025, свідомо вводить в оману суд та штучно намагається уникнути відповідальності передбаченої законодавством за не виконання вимог пожежної та техногенної безпеки.
27 лютого 2026 року до суду надійшла відповідь ТОВ «ЕХО-ДНІПРО» на відзив відповідача, у якому позивач зазначив, що відповідачем допущено порушення під час складання висновку про причину пожежі, а також не здійснення всіх заходів для повного, об`єктивного та всебічного встановлення причини виникнення пожежі і встановлення об`єктивної істини. 
Третя особа пояснення до суду не надала.
Дніпропетровський окружний адміністративний суд ухвалою від 28 травня 2026 року продовжив строк розгляду справи. 
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються вимоги позову, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступні обставини справи. 
Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕХО-ДНІПРО» (далі – Позивач) орендує у Товариства з обмеженою відповідальністю ФІРМА «СОКОЛ-БРОК» приміщення за адресою: Дніпропетровська область. Криворізький р-н, Девладівська сільська ТГ, с. Сергіївка, вул. Тракторна, буд. 1а.
14.05.2025 року сталася пожежа у виробничій будівлі приміщення за адресою: Дніпропетровська область. Криворізький р-н, Девладівська сільська ТГ, с. Сергіївка, вул. Тракторна, буд. 1а.
Уповноваженою посадовою особою Криворізького районного управління Головного управління виявлено порушення КЦЗП було складено акт про пожежу, яким зафіксовано виникнення пожежі 14.05.2025 року о 01 год. 15 хв., та о 02:00 год. пожежу вже було ліквідовано, із зазначенням причини пожежі - коротке замикання електромережі. 
Крім того, уповноваженою посадовою особою Криворізького районного управління Головного управління виявлено порушення КЦЗУ, Правил пожежної безпеки в Україні, затверджених наказом МВС України від 30.12.2014 № 1417, зареєстрованих в Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за № 252/26697 (далі - ППБУ), які відображені у Висновку про причини виникнення пожежі від 16.05.2025, а саме:
1.Відсутня декларація відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки, чим порушено п.1, п.2, п.4, п.5 ст.57КЦЗУ.
2. На об`єкті відповідним документом (наказом, інструкцією тощо) не встановлений протипожежний режим, чим порушено п.3 розділу II ППБУ.
3. З працівниками об`єкту не проведено інструктажі з питань пожежної безпеки, чим порушено п.15, п.16, п.20 розділу ІІ ППБУ.
4. Керівник об`єкту не пройшов навчання та перевірку знань з питань пожежної безпеки відповідно до ПКМУ № 444, чим порушено п.16, п.20 розділу II ППБУ.
5. Не проведено заміри опору ізоляції і перевірку спрацювання приладів захисту електричних мереж та електроустановок від короткого замикання, чим порушено п.1.20 розділу ІV ППБУ.
6. Не визначена шляхом розрахунку необхідність встановлення системи блискавкозахисту на будівлях у відповідності до ДСТУ EN 62305:2012, при необхідності влаштувати відповідну систему, чим порушено п. 1.21 розділу ІV ППБУ.
7. Виробнича будівля та приміщення не обладнані системами протипожежного захисту відповідно до ДБН В.2.5-56:2014 «Системи протипожежного захисту», чим порушено п. 1.2 розділу V ППБУ.
8. Територія підприємства, виробнича будівля та приміщення не забезпечені первинними засобами пожежогасіння: вогнегасниками чим порушено п. 3.6 розділу V ППБУ.
9. На території об`єкту не встановлено спеціальний пожежний щит (стенд) на якому повинно буди розміщено вогнегасники - 3 шт., ящик із піском - 1 шт., покривало з негорючого теплоізоляційного матеріалу або повсті розміром 2 ? 2 м - 1 шт., гаки – 3 шт., лопати - 2 шт., ломи - 2 шт., сокири - 2 шт., чим порушено п.3.6, п.3.11 розділу V ППБУ.
10. Об`єкт не забезпечено зовнішнім протипожежним водопостачанням відповідно до табл. 6 ДБН В.2.5-74:2013 "Водопостачання. Зовнішні мережі та споруди. Основні положення проектування", чим порушено п.22 розділу ІІ ППБУ.
11. Об`єкт не забезпечено внутрішнім протипожежним водопостачанням відповідно до табл. 4 ДБН В.2.5-64:2012 "Внутрішній водопровід та каналізація, чим порушено п.22 розділу ІІППБУ.
Позивач не погодившись із Висновком про причини виникнення пожежі від 16.05.2025 року, звернувся до суду з цим позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, суд звертає увагу на таке.
Частиною другою статті 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їхні посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно частин першої та другої статті 131 Кодексу цивільного захисту в Україні ведеться облік пожеж, надзвичайних ситуацій та їх наслідків. Облік пожеж та їх наслідків ведеться у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Облік надзвичайних ситуацій та їх наслідків ведеться у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.
Основні вимоги і процедуру ведення обліку пожеж та їх наслідків (далі - облік пожеж) визначає Порядок обліку пожеж та їх наслідків, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26.12.2003 №2030 «Про затвердження Порядку обліку пожеж та їх наслідків» (далі Порядок № 2030).
Згідно пункту 3 Порядку № 2030 ДСНС здійснюється облік пожеж та їх наслідків з метою встановлення причин виникнення пожеж, проведення аналізу та умов їх виникнення, визначення витрат на їх гасіння (ліквідацію), оцінки стану пожежної безпеки населених пунктів та об`єктів, прогнозування ситуації та розроблення превентивних заходів для недопущення пожеж та загибелі чи травмування людей, зокрема здійснення заходів державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки, запобігання знищенню матеріальних цінностей (майна) та захисту від пожеж довкілля, створення умов для їх гасіння (ліквідації).
ДСНС та її територіальні органи (у межах відповідних адміністративно-територіальних одиниць) здійснюють облік пожеж та їх наслідків шляхом заповнення в автоматизованому електронному масиві даних про пожежі, який є інформаційно-довідковою системою обліку та обробки інформації про пожежі, картки обліку пожежі, що містить загальні дані, інформацію про об`єкт пожежі, причину та наслідки пожежі, знищене/врятоване майно, загиблих/травмованих та врятованих, розвиток (поширення) пожежі, сили та засоби, що залучалися до її гасіння (ліквідації), суму прямих, побічних збитків, завданих пожежею, та витрати на її гасіння, інформацію про заходи державного нагляду (контролю) щодо об`єкта пожежі.
За наявності уточненої інформації про обставини пожежі та її наслідки картка обліку пожежі доповнюється такими даними.
Пунктом 7 Порядку № 2030 передбачено, зокрема, що документом, що засвідчує факт пожежі, є акт про пожежу (далі - акт) за формою згідно з додатком 1, який складається на місці пожежі уповноваженою посадовою особою ДСНС. До акта вносяться дані, встановлені за результатами огляду місця пожежі та опитування власника (користувача) та/або балансоутримувача об`єкта пожежі (постраждалого) чи його представника, осіб, які є очевидцями (свідками) пожежі.
Акт складається у двох примірниках, що мають однакову юридичну силу, не пізніше 24 годин із часу завершення гасіння (ліквідації) пожежі чи подання повідомлення про пожежу або письмової заяви. Один примірник акта (для встановлення події кримінального правопорушення) надається слідчому (дізнавачу) Національної поліції особисто під підпис (у разі направлення на місце пожежі слідчо-оперативної групи поліції), а в разі його відсутності на місці пожежі акт подається до відповідного підрозділу Національної поліції не пізніше трьох днів з моменту його складання.
Другий примірник акта додається до справи про пожежу, яку формує уповноважена посадова особа ДСНС.
Уповноважена посадова особа ДСНС з власної ініціативи або на вимогу власника (користувача) та/або балансоутримувача об`єкта пожежі (постраждалого) чи його представника може виправити допущені в складеному акті помилкові відомості (неправильні записи), які змінюють його суть. При цьому уповноваженою посадовою особою ДСНС складається додаток до акта, який є невід`ємною його частиною, з виправленими (актуальними) відомостями (відомості, які зазначаються у додатку, підтверджуються документально з наданням їх копій), підставою (причиною) його складання, переліком документів, які підтверджують його необхідність. Додаток підписується уповноваженою посадовою особою ДСНС, яка його склала, та впродовж доби надсилається до відповідного підрозділу Національної поліції.
Згідно з п.8 Порядку уповноваженою посадовою особою ДСНС протягом трьох днів з моменту складання акта в письмовій формі оформляється висновок про причини виникнення пожежі (далі - висновок) за формою згідно з додатком 2, який складається у двох примірниках. У випадку складання висновку уповноваженими особами дослідно-випробувальної лабораторії до нього додається схема об`єкта пожежі та схема місця (приміщення) виникнення пожежі.
Перший примірник висновку в останній день оформлення подається до відповідного підрозділу Національної поліції, а другий примірник додається до справи про пожежу, яку формує уповноважена посадова особа ДСНС.
Отже, згідно вищевказаних положень Порядку «Про затвердження Порядку обліку пожеж та їх наслідків», у відповідача відсутній обов`язок вручення акту та висновку про причини пожежі Позивачу.
Водночас, Товариство з обмеженою відповідальністю «ЕХО-Дніпро», як користувач приміщення, був обізнаний про пожежу, яка сталася 14 травня 2025 року, проте, своїм правом на ознайомлення та виправлення допущени в складеному акті помилкових відомостей, на думку позивача, не скористався. 
Правова природа названих документів визначена частиною 10 статті 80 Кодексу цивільного захисту України та постановою Кабінету Міністрів України від 26.12.2003 № 2030 «Про затвердження Порядку обліку пожеж та їх наслідків», якими визначено, що акт про пожежу є документом, що засвідчує факт пожежі, а висновок про причини виникнення пожежі є по своїй суті додатком до акту про пожежу, один примірник якого в день оформлення подається до відповідного підрозділу Національної поліції, а другий примірник додається до справи про пожежу, яку формує уповноважена посадова особа ДСНС.
Таким чином, ані Акт про пожежу, ані Висновок про причини пожежі не є документами, складеними за результатом проведення державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки.
Аналогічні висновки викладенні у постанові Третього апеляційного адміністративного суду від 07 травня 2026 року у справі № 280/3261/25 
У свою чергу пунктом 6 частини 1 статті 66 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що виникнення аварії, пожежі, настання іншої небезпечної події чи надзвичайної ситуації, травми або смерті потерпілого внаслідок такої події чи надзвичайної ситуації, що пов`язано з діяльністю суб`єктів господарювання є підставою для проведення позапланової перевірки.
Так, статтею 65 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що державний нагляд (контроль) у сфері пожежної та техногенної безпеки - це діяльність центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, спрямована на виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки.
Державний нагляд (контроль) у сфері пожежної та техногенної безпеки здійснюється у встановленому Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» порядку з урахуванням особливостей, визначених цим Кодексом.
Частиною 1 статті 4 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
За приписами статті 7 Закону для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
За результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт.
На підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Стаття 66 КЦЗ України прямо визначає, що Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, щодо суб`єктів, визначених статтею 65 цього Кодексу, здійснює заходи державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки шляхом проведення планових та позапланових перевірок земельних ділянок, будинків, будівель, споруд, у тому числі тих, що будуються, їх комплексів та/або частин будь-якого призначення та будь-якої форми власності (далі - об`єкти нагляду).
Плановою перевіркою є перевірка, передбачена річним планом перевірок об`єктів нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, який затверджується не пізніше 1 грудня року, що передує плановому, керівником центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, або його заступником.
Позаплановою перевіркою є перевірка, не передбачена річним планом перевірок об`єктів нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту.
Відповідно до ч. 2 ст. 68 КЦЗ України у разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Системний аналіз наведених норм права дає можливість дійти висновку, що у справах подібної категорії обов`язковою передумовою для звернення до суду з позовом щодо застосування до суб`єкта господарювання заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, є проведення Центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері цивільного захисту, заходів державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки, якими є планові та позапланові перевірки.
Так само Верховний Суду у постановах від 16.02.2022 у справі №640/10135/20, від 29.02.2024 у справі № 420/1984/20 вказав, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акту, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
У свою чергу ані Акт про пожежу, ані Висновок про причини пожежі не є документами, складеними за результатом проведення державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки, за результатами, якого відповідачем може бути винесений припис, який є обов`язковими для виконання суб`єктом господарювання та відповідно є актом індивідуальної дії у розумінні частини першої статті 19 КАС України. 
Аналіз змісту спірних правовідносин дає підстави для висновку, що дії посадових осіб відповідача щодо складання Акту та висновок про причини виникнення пожежі не можуть оскаржуватись самостійно, оскільки вони є лише службовими документами, що фіксують факт та причини пожежі, висновки контролюючого органу щодо наявності чи відсутності порушень вимог законодавства, тому не породжує, не змінює та не звужує права особи, не встановлює для неї додаткових обов`язків, не є актами індивідуальної дії у розумінні частини першої статті 19 КАС України.
Частиною 2 статті 2 КАС України передбачено, що у справах про оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи несправедливій дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Статтею 9 КАС України закріплено принцип законності, який вимагає, щоб органи державної влади та їх посадові особи діяли тільки на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з частиною 1, 2 ст. 77 КАС України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Положеннями статті 90 КАС України визначено, що суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), що міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Відтак, повно і всебічно з`ясувавши всі обставини справи в їх сукупності, перевіривши їх наявними в матеріалах справи і дослідженими доказами, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення адміністративного позову.
В зв`язку із відмовою у задоволенні позову, судові витрати розподілу не підлягають.
Відповідно до частини 5 статті 250 Кодексу адміністративного судочинства України, датою ухвалення судового рішення в порядку письмового провадження є дата складення повного судового рішення.
Керуючись ст. 77, 90, 139, 205, 229, 242-246, 255, 258, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

УХВАЛИВ:
Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ЕХО-Дніпро» до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Дніпропетровській області, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «СОКОЛ-БРОК» про визнання висновку протиправним – залишити без задоволення.
Рішення суду набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржене в строки, передбачені статтею 295 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя А.О. Коренев