П О С Т А Н О В А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 560/4147/25 Головуючий суддя 1-ої інстанції - Козачок І.С. 
Суддя-доповідач - Сушко О.О. 
17 червня 2026 року 
м. Вінниця
Сьомий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
головуючого судді: Сушка О.О. 
суддів: Мацького Є.М.  Залімського І. Г. , 
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 28 липня 2025 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області про визнання протиправним та скасування рішення, 
В С Т А Н О В И В :
позивач звернувся до суду з адміністративним позовом до відповідача про визнання протиправним та скасування рішення.
Відповідно до рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 28 липня 2025 року позов задоволено повністю.
Не погоджуючись з вказаним рішенням відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вказане рішення та ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову.
Розглянувши матеріали справи, колегія суддів апеляційної інстанції, дійшла висновку, що апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, виходячи з наступного.
Судом першої інстанції та під час апеляційного провадження встановлено, що позивач який здійснює адвокатську діяльність на підставі свідоцтва №1256 від 30.12.2010, став об`єктом дисциплінарного провадження за скаргою директора Вищої школи адвокатури НААУ щодо непроходження підвищення кваліфікації у 2019, 2020, 2021 та 2023 роках. Після проведення перевірки КДКА у Вінницькій області дійшла висновку про наявність у діях адвоката ознак дисциплінарного проступку. Рішенням дисциплінарної палати від 31.01.2025 було порушено дисциплінарну справу, а 28.02.2025 за результатами її розгляду адвоката ОСОБА_1 притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді попередження за порушення вимог Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», Правил адвокатської етики та невиконання рішень органів адвокатського самоврядування.
Суд першої інстанції при ухваленні оскарженого рішення виходив з обґрунтованості та доведеності позовних вимог, а відтак наявності підстав для задоволення адміністративного позову.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
Правові засади організації і діяльності адвокатури та здійснення адвокатської діяльності в Україні визначені Законом України від 05 липня 2012 року за № 5076-VI "Про адвокатуру та адвокатську діяльність" (надалі - Закон № 5076-VI).
Статтею 34 Закону № 5076-VI передбачено, що підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку. 
Не є підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності винесення судом або іншим органом рішення не на користь його клієнта, скасування або зміна судового рішення або рішення іншого органу, винесеного у справі, в якій адвокат здійснював захист, представництво або надавав інші види правової допомоги, якщо при цьому не було вчинено дисциплінарного проступку. 
Відповідно до статті 35 Закону України №5076-VI, за вчинення дисциплінарного проступку до адвоката може бути застосовано один із таких видів дисциплінарних стягнень: попередження, зупинення права на заняття адвокатською діяльністю на строк від одного місяця до одного року або позбавлення права на заняття адвокатською діяльністю з виключенням з Єдиного реєстру адвокатів України.
Згідно зі статтею 36 Закону №5076-VI право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки. 
Не допускається зловживання правом на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, у тому числі ініціювання питання про дисциплінарну відповідальність адвоката без достатніх підстав, і використання зазначеного права як засобу тиску на адвоката у зв`язку із здійсненням ним адвокатської діяльності. 
Дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою). 
Відповідно до статті 37 Закону №5076-VI дисциплінарне провадження щодо адвоката включає чотири стадії: перевірку відомостей про дисциплінарний проступок, порушення дисциплінарної справи, її розгляд та прийняття рішення. Згідно зі статтями 38, 39 Закону №5076-VI після надходження скарги член дисциплінарної палати проводить перевірку викладених у ній обставин, отримує пояснення адвоката та складає довідку з висновками щодо наявності підстав для порушення дисциплінарної справи. За результатами розгляду скарги, матеріалів перевірки та довідки дисциплінарна палата приймає рішення про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката.
Частиною другою статті 39 Закону №5076-VI встановлено, що рішення про порушення дисциплінарної справи з визначенням місця, дня і часу її розгляду чи про відмову в порушенні дисциплінарної справи надсилається або вручається під розписку адвокату та особі, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, протягом трьох днів з дня прийняття такого рішення. До рішення про порушення дисциплінарної справи, яке надсилається або вручається адвокату, додається довідка члена дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, складена за результатами перевірки. 
Як передбачено приписами п. 9 Положення №120, право на звернення до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури із заявою (скаргою) щодо поведінки адвоката, яка може бути підставою для дисциплінарної відповідальності, має кожен, кому відомі факти такої поведінки. Відповідно до п.12 Положення №120 дисциплінарну справу стосовно адвоката не може бути порушено за заявою (скаргою), що не містить відомостей про наявність ознак дисциплінарного проступку адвоката, а також за анонімною заявою (скаргою). Вимоги до заяви (скарги) визначені п. 14 Положення №120. 
Згідно з п. 31 Положення №120 за результатами розгляду заяви (скарги) про дисциплінарний проступок адвоката, довідки та матеріалів перевірки дисциплінарна палата кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня отримання матеріалів перевірки більшістю голосів членів палати, які беруть участь у її засіданні, вирішує питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи стосовно адвоката. Перевищення зазначеного строку допускається виключно у виняткових випадках. 
Відповідно до п. 39 Положення №120 дисциплінарна справа стосовно адвоката має бути розглянута дисциплінарною палатою кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури не пізніше тридцяти днів з дня її порушення. До строку розгляду дисциплінарної справи не включається і перебіг строків зупиняється на термін хвороби чи відпустки адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарне провадження, а також термін, на який розгляд справи було зупинено. 
Як передбачено у п. 43 Положення №120, розгляд дисциплінарної справи здійснюється на засадах змагальності. Під час розгляду справи дисциплінарна палата заслуховує повідомлення члена дисциплінарної палати, який проводив перевірку, про результати перевірки, пояснення адвоката, стосовно якого порушено дисциплінарну справу, особи, яка ініціювала питання про дисциплінарну відповідальність адвоката, та пояснення інших заінтересованих осіб. 
Проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок є початковою стадією дисциплінарного провадження, метою якої є встановлення наявності або відсутності ознак дисциплінарного проступку адвоката. На цьому етапі дисциплінарна палата вирішує лише питання про порушення або відмову в порушенні дисциплінарної справи, не надаючи правової оцінки діям адвоката та не встановлюючи факту вчинення ним проступку. Оцінка доказів і правова кваліфікація дій адвоката здійснюються під час розгляду дисциплінарної справи по суті.
Отже, сам факт відкриття дисциплінарної справи не вказує на те, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок, а для такого висновку (чи для спростування того, що адвокат вчинив дисциплінарний проступок) КДКА повинна з`ясувати всі обставини, чого на етапі відкриття дисциплінарної справи зробити не може. Такий висновок щодо застосування норм права викладений в постанові Верховного Суду від 20.02.2019 у справі № 822/570/17. 
Верховний Суд зробив висновок щодо меж оцінки рішень кваліфікаційно-дисциплінарних комісій адвокатури, прийнятих за наслідками розгляду скарг щодо адвокатів. Так, у постановах Верховного Суду від 25 червня 2018 у справі №810/1972/17 та від 10 червня 2021 у справі №826/15590/15 сформовано правову позицію, відповідно до якої адвокатура в Україні - це недержавний самоврядний інститут, який самостійно вирішує питання своєї організації та діяльності. Вирішення питань, що стосуються дисциплінарної відповідальності адвокатів в Україні, законом віднесено до виключної компетенції адвокатського самоврядування в особі відповідної кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. Водночас правомочність відповідної кваліфікаційно - дисциплінарної комісії на власний розсуд за наслідками оцінки обставин і фактів прийняти рішення, за правовою природою є дискреційним повноваженням, під яким розуміється можливість суб`єкта владних повноважень самостійно (на власний розсуд) обрати один з кількох юридично допустимих варіантів управлінського рішення. 
Відтак, правову оцінку рішенню органів адвокатського самоврядування в питанні притягнення адвокатів до дисциплінарної відповідальності суди мають надавати виключно у контексті дотримання відповідної процедури, не втручаючись у надану КДКА/ВКДКА юридичну оцінку доказам, зібраним під час процедури проведення перевірки відомостей про дисциплінарний проступок адвоката, на предмет їх достатності/недостатності. 
Такий правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 10.11.2022 у справі №826/14291/17. 
Підпунктом 2.3.18 пункту 2.3 розділу ІІ Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, затвердженого рішенням Ради адвокатів України від 4-5 липня 2014 за № 78 (в редакції, чинній на час ініціювання питання про дисциплінарне провадження) встановлено, що голова ВКДКА скеровує до КДКА скарги, що надійшли стосовно осіб, визначених статтею 63 Правил адвокатської етики, а також у разі, якщо регіональна КДКА не сформована, із урахуванням територіальної наближеності та навантаження КДКА тощо. 
Частиною 2 статті 63 Правил адвокатської етики, затверджених установчим з`їздом адвокатів України 17 листопада 2012, визначено, що у разі звернення із скаргами щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності за порушення Правил адвокатської етики адвокатів, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, чи якщо скаржниками стосовно порушення цих Правил виступають адвокати, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді зазначених скарг Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури забезпечує перерозподіл та направлення таких заяв (скарг) для розгляду до КДКА іншого регіону, ніж регіон, в якому зазначений адвокат входить до органів адвокатського самоврядування. 
В подальшому, на час порушення та вирішення КДКА Вінницької області дисциплінарної справи відносно позивача, підпункт 2.3.18 Регламенту зазнав змін та встановлював, що голова ВКДКА скеровує для розгляду до КДКА скарги, що надійшли стосовно осіб, визначених статтею 66 Правил адвокатської етики, а також у разі, якщо регіональна КДКА не сформована, або у разі відсутності за будь-яких причин кворуму на засіданнях КДКА (палати) регіону. 
Згідно з пунктами 22, 23 Положення №120 у разі звернення із заявами (скаргами) щодо притягнення до дисциплінарної відповідальності адвокатів, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, або якщо скаржниками виступають адвокати, яких обрано до органів адвокатського самоврядування, заява (скарга), яка відповідає зазначеним вимогам та може мати наслідком дисциплінарну відповідальність адвоката, не пізніше трьох днів з дня її надходження передається до Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури. 
Вища кваліфікаційно-дисциплінарна комісія адвокатури в особі її Голови, з метою забезпечення неупередженості та об`єктивності при розгляді заяв (скарг), з урахуванням наближеності територіального розміщення кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, не пізніше трьох днів з дня надходження заяви (скарги) приймає рішення про перерозподіл та направлення таких заяв (скарг) для розгляду до кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури іншого регіону, ніж регіон, в якому зазначений адвокат входить до складу органів адвокатського самоврядування. Отримавши від Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури таку заяву (скаргу), Голова кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури регіону перевіряє її на відповідність вимогам законодавства і цього Положення та приймає рішення про її подальший розгляд, відповідно до вимог цього Положення. 
Відтак, слід дійти висновку, що неможливість дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії з певних причин здійснити дисциплінарне провадження стосовно адвоката за адресою реєстрації його робочого місця, не може бути підставою та засобом уникнення адвокатом відповідальності за вчинене ним порушення, і так само не спростовує можливості здійснити належну перевірку відомостей про дисциплінарний проступок адвоката та вчинення інших передбачених Законом дій іншим органом. 
Верховний суд у постанові від 08.10.2020 у справі № 826/3443/18 прийшов до висновку, що враховуючи, що ч. 3 ст. 33 Закону встановлює загальні правила територіальної підвідомчості розгляду скарг, а наведені положення п. 2.3.18 пункту 2.3 розділу ІІ Регламенту Вищої кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, пункти 22, 23 Положення №120 є нормами, які конкретизують та допускають за умов об`єктивної неможливості процедурно здійснити розгляд відповідними кваліфікаційно-дисциплінарними комісіями адвокатури дисциплінарних справ не за робочою адресою реєстрації адвоката, за таких конкретних обставин слід вважати, що суд апеляційної інстанції не припустився порушень вимог законодавства, що регулює наведені питання. 
Щодо доводів позивача про порушення вимог статей 38, 39 Закону №5076-VI, суд зазначає, що за результатами перевірки відповідачем було складено відповідну довідку, однак закон не покладає обов`язку надсилати її учасникам провадження. Водночас матеріали справи підтверджують, що позивачу було направлено копію рішення про порушення дисциплінарної справи та повідомлення про дату, час і місце її розгляду, яке він отримав 10.02.2025.Що стосується доводів позивача про порушення строків притягнення його до дисциплінарної відповідальності, суд виходить з такого. 
Положеннями Порядку №63 встановлено, що підвищення кваліфікації адвоката є його обов`язком і передбачає безперервне оновлення та вдосконалення професійних знань, умінь і навичок. Усі адвокати зобов`язані щороку набирати не менше 10 залікових балів (годин навчання), при цьому облік таких балів здійснюється Вищою школою адвокатури НААУ. У разі їх недостатньої кількості Вища школа адвокатури інформує про це відповідні органи адвокатського самоврядування та КДКА.
З аналізу наведених положень вбачається, що об`єктивна сторона дисциплінарного проступку (непідвищення кваліфікації адвокатом протягом року) полягає у бездіяльності, а саме у нездобутті адвокатом встановленої Порядком №63 кількості балів з 1 січня по 31 грудня відповідного календарного року. 
При встановленні того, чи своєчасно вчинена певна дії, або ж чи має місце бездіяльність, визначальним є дотримання суб`єктом темпоральних рамок, передбачених у нормативно-правовому акті, без невиправданого для конкретної ситуації зволікання. Днем бездіяльності, у свою чергу, є останній день встановленого законом строку, в який мало бути вчинено дію або прийнято рішення. Визнанню бездіяльності протиправною передує встановлення обов`язку виконання суб`єктом певних дій (прийняття рішення) у визначений законом строк. До таких же висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 12.09.2019 по справі № 9901/120/19.
Отже, днем бездіяльності адвоката у формі непідвищення кваліфікації є 31 грудня календарного року, у якому адвокат зобов`язаний підвищити кваліфікацію. Це означає, що з наступного дня - 1 січня календарного року, що йде за роком, в якому адвокат повинен був підвищити кваліфікацію (звітній рік), адвокат вважається таким, що вчинив відповідний дисциплінарний проступок. Відтак, встановлений частиною 2 статті 35 Закону №5076-VI річний строк притягнення до дисциплінарної відповідальності обраховується з 1 січня календарного року, що йде за звітнім роком, та триває до 31 грудня цього року.
Строк притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності має присічний характер, отже зі спливом такого строку адвокат не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності і цей строк не може бути поновлений.
Водночас, непідвищення кваліфікації за кожний календарний рік містить у собі склад самостійного дисциплінарного проступку. Відповідно до Закону адвокат може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності протягом року з дня вчинення дисциплінарного проступку.
Відповідач виходить з того, що непідвищення кваліфікації позивача за період 2019-2021, 2023 розглядається як систематичний і триваючий дисциплінарний проступок, пов`язаний з безперервним невиконанням позивачем обов`язків, передбачених законом. Відповідач вважає, що позивач, вчинивши протиправну бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження такої бездіяльності, яка порушує закон протягом певного часу. Отже, увесь цей час позивач безперервно вчиняє правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов`язків, а триваюче правопорушення припиняється лише у випадку виконання ним обов`язку або у випадку припинення дії відповідної норми закону. 
У той же час, чинним законодавством презюмується наявність у розпорядженні органів адвокатського самоврядування інформації про підвищення/не підвищення адвокатом професійної кваліфікації станом на 01 січня року, наступного за звітним, крім того, така інформація повинна бути розміщена у відкритому доступі у ЄРАУ. Відтак, саме 01 січня року, наступного за звітним, є днем, коли відповідач повинен був виявити вчинення позивачем дисциплінарного проступку у вигляді невжиття заходів з метою підвищення кваліфікації. Водночас, триваюче правопорушення позивача припиняється з дня виявлення такого факту 01 січня відповідного календарного року, наступного за звітним, отже саме з цієї дати повинен обраховуватись річний строк притягнення до відповідальності.
У оскаржуваному рішенні зазначається про непідвищення позивачем кваліфікації за 2019, 2020, 2021 та 2023 роки, тоді як спірне рішення прийняте 28.02.2025. Отже, на момент прийняття відповідачем спірного рішення строк притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за 2019, 2020, 2021 та 2023 сплив. Отже, на позивача було накладене дисциплінарне стягнення за періоди, за якими вийшов строк притягнення до відповідальності, встановлений статтею 35 Закону № 5076-VII. 
Невиконання відповідачем законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості, вмотивованості та пропорційності акта індивідуальної дії призводить до висновку про його протиправність. До аналогічних висновків дійшов Верховний Суд у постанові від 11.09.2023 у справі № 420/14943/21.
Таким чином, колегія суддів вважає, що доводи апеляційної скарги не ґрунтуються на вимогах чинного законодавства, яке регулює спірні правовідносини, та повністю спростовуються встановленими у справі обставинами. 
Керуючись ст.ст. 243, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
апеляційну скаргу Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Вінницької області залишити без задоволення, а рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 28 липня 2025 року - без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її ухвалення та оскарженню не підлягає. 

Головуючий	 		Сушко О.О.	
 	 	 	 	
Судді	 	  	Мацький Є.М.    Залімський І. Г.