ЦЕНТРАЛЬНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ 
ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.04.2026 року м. Дніпро Справа № 908/1056/24

Центральний апеляційний господарський суд у складі колегії суддів:
головуючого судді Чередка А.Є. (доповідач) 
суддів: Верхогляд Т.А., Паруснікова Ю.Б.
при секретарі судового засідання: Кишкань М.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут"

на рішення Господарського суду Запорізької області (суддя Боєва О.С.) від 17.03.2025р. у справі № 908/1056/24

за позовом Заступника керівника Запорізької обласної прокуратури в інтересах держави в особі 
позивача-1: Запорізької міської ради, 
позивача-2: Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області 
до відповідача-1: Комунального некомерційного підприємства "Міська дитяча лікарня №5" Запорізької міської ради, 
відповідача-2: Товариства з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут"
про визнання недійсним договору на постачання природного газу та застосування наслідків його недійсності, -   
ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Запорізької обласної прокуратури звернувся до Господарського суду Запорізької області з позовом в інтересах держави в особі Запорізької міської ради та Східного офісу Держаудитслужби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області до відповідачів: Комунального некомерційного підприємства "Міська дитяча лікарня №5" Запорізької міської ради та Товариства з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут" про:
- визнання недійсним договору на постачання природного газу для непобутових споживачів від 01.04.2023 №41АВ200-1046-23, укладеного між Комунальним некомерційним підприємством "Міська дитяча лікарня №5" Запорізької міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут";
- стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут" на користь Комунального некомерційного підприємства "Міська дитяча лікарня №5" Запорізької міської ради грошових коштів у розмірі 56425,74 грн, а з Комунального некомерційного підприємства "Міська дитяча лікарня №5" Запорізької міської ради стягнення одержаних ним за рішенням суду грошових коштів у розмірі 56425,74 грн в дохід держави в особі Східного офісу Держаудитслужби.
Обґрунтовуючи позовні вимоги прокурор посилається на укладення відповідачами Договору без додержання вимог щодо відповідності правочину інтересам держави і суспільства, оскільки відповідач-2 на стадії проведення процедури закупівлі зазначив недостовірну інформацію щодо відсутності накладених на нього санкцій, а тому спірний Договір має бути визнано судом недійсним на підставі статті 228 Цивільного кодексу України, із застосуванням наслідків недійсності правочину відповідно до статті 216 та частини 3 статті 228 ЦК України.
Рішенням Господарського суду Запорізької області від 17.03.2025р. у справі № 908/1056/24:
- позов задоволено;
- визнано недійсним договір на постачання природного газу для непобутових споживачів від 01.04.2023 № 41АВ200-1046-23, укладений між Комунальним некомерційним підприємством "Міська дитяча лікарня №5" Запорізької міської ради та Товариством з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут";
- стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут" на користь Комунального некомерційного підприємства "Міська дитяча лікарня №5" Запорізької міської ради грошові кошти у розмірі 56425,74 грн, а з Комунального некомерційного підприємства "Міськадитяча лікарня №5" Запорізької міської ради одержані ним за рішенням суду грошові кошти у розмірі 56425 грн 74 коп. стягнуто в дохід держави в особі Східного офісу Держаудитслужби;
- стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут" на користь Запорізької обласної прокуратури суму 6056 грн 00 коп. витрат зі сплати судового збору. 
Рішення мотивовано обставинами укладення відповідачами Договору без додержання вимог щодо відповідності правочину інтересам держави і суспільства, його моральним засадам, з порушенням правових та економічних засад держави, приписів санкційного регулювання, та застосуванням наслідків недійсності правочину.
Не погодившись з вказаним рішенням, до Центрального апеляційного господарського суду з апеляційною скаргою звернулося Товариство з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут", в якій просить скасувати рішення Господарського суду Запорізької області від 17.03.2025р. у справі № 908/1056/24 та прийняти нове рішення, яким в задоволенні позовних вимог прокурора відмовити повністю. 
Апеляційна скарга мотивована тими обставинами, що у рішенні Ради національної безпеки і оброни України від 18.06.2021 "Про застосування персональних спеціальних, економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій)", введеним в дію Указом Президента України від 24.06.2021 №266/2021, відсутня санкція у вигляді заборони на участь ОСОБА_1 у публічних закупівлях; вказаним рішенням не застосовано санкції щодо відповідача-2; учасник процедури - відповідач-2 не є особою, до якої застосовано санкцію у вигляді заборони на здійснення нею публічних закупівель товарів, робіт і послуг згідно з Законом України "Про санкції".
В той же час, за нормами частин 1, 3 ст. 96 ЦК України юридична особа самостійно відповідає за своїми зобов`язаннями; учасник (засновник) юридичної особи не відповідає за зобов`язаннями юридичної особи, а юридична особа не відповідає за зобов`язаннями її учасника (засновника), крім випадків, встановлених установчими документами та законом. Аналогічна позиція застосовується і щодо бенефіціара.
Сторони уклали договір на постачання природного газу для непобутових споживачів за результатами процедури закупівлі в порядку, що не суперечить Закону України "Про публічні закупівлі".
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 02.06.2025р. відкрито апеляційне провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут" на рішення Господарського суду Запорізької області від 17.03.2025р. у справі № 908/1056/24, розгляд апеляційної скарги призначено в судове засідання на 23.09.2025р. 
У зв`язку із перебуванням судді-доповідача Чередка А.Є. у відпустці та неможливістю проведення судового засідання 23.09.2025р., розгляд апеляційної скарги у справі № 908/1056/24 не відбувся. 
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 29.09.2025р. розгляд апеляційної скарги призначено в судове засідання на 02.12.2025р. 
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 02.12.2025р. клопотання Товариства з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут" про зупинення провадження у справі № 908/1056/24 - задоволено; зупинено провадження за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут" на рішення Господарського суду Запорізької області від 17.03.2025р. у справі № 908/1056/24 до розгляду об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи № 922/3456/23.
Ухвалою Центрального апеляційного господарського суду від 21.01.2026 поновлено апеляційне провадження у справі № 908/1056/24, розгляд апеляційної скарги призначено в судове засідання на 15.04.2026р. 
Прокурор проти задоволення апеляційної скарги заперечує та зазначає, що застосована до кінцевого бенефіціарного власника відповідача-2 санкція у вигляді обмеження торговельних операцій, зупинення виконання економічних та фінансових зобов`язань включає в себе заборони на здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг, наслідком яких є укладення договорів, зокрема договору постачання природного газу, та перерахунок коштів за цим правочином.
Виконання зазначених зобов`язань за оспорюваним договором про закупівлю призводить до отримання прибутку ТОВ "Твій Газзбут", контрольованим особою, до якої застосовані санкції, а відтак призводить до економічного збагачення підсанкційної особи як кінцевого одержувача визначених вигод за рахунок бюджетних коштів.
Отже, замовник повинен був прийняти рішення про відмову учаснику процедури закупівлі в участі у відкритих торгах та зобов`язаний був відхилити тендерну пропозицію вказаного учасника. Також, враховуючи, що учасник у своїй тендерній пропозиції зазначив недостовірну інформацію, яка була суттєвою для визначення результатів відкритих торгів, замовник також зобов`язаний був відхилити тендерну пропозицію вказаного учасника.
При цьому, помилковим є висновок про непоширення санкцій кінцевого бенефіціарного власника на товариство.
Позивач-2 проти задоволення апеляційної скарги заперечує та зазначає, що відповідач-2 на стадії проведення процедури закупівлі зазначив недостовірну інформацію щодо відсутності накладених на нього санкцій, оскільки кінцевим бенефіціарним власником товариства була підсанкційна особа. 
Враховуючі встановлені порушення в частині не відхилення тендерної пропозиції ТОВ "Твій Газзбут", у висновку Управління від 04.04.2023 за результатами моніторингу закупівель містилося зобов`язання щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель. Управління зобов`язало Лікарню здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень, зокрема вжити заходів, щодо припинення договірних відносин, та оприлюднити інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Лікарня висновок не оскаржила та 21.12.2023 оприлюднила у електронній системі закупівель повідомлення про усунення порушень шляхом укладання додаткової угоди № 1 від 21.12.2023 до договору в частині зменшення обсягів закупівлі та припинення дії договору.
Позивач-2 посилається, що органи державного фінансового контролю не уповноважено на звернення до суду щодо оскарження результатів закупівель (протоколів засідань тендерних комітетів Замовників, укладених договорів тощо) за наслідками проведених моніторингів.
03.02.2026 від прокурора надійшли додаткові пояснення, в яких останній, з урахуванням висновків Об`єднаної палати Верховного Суду у постанові у справі № 922/3456/23 додатково мотивував наявність порушень інтересів держави та суспільства у справі, як підстави для застосування ч. 3 ст. 228 ЦК України; пропорційності покарання, зокрема наявність критеріїв ЄСПЛ, та неможливості застосування до винної особи менш обтяжливого заходу.
09.04.2026 відповідач-2 подав додаткові пояснення, в яких послався на висновки Об`єднаної палати Верховного Суду у постанові у справі № 922/3456/23. Так, наслідки недійсності правочину, передбачені ч. 3 ст. 228 ЦК України, можна застосовувати лише у виключних випадках порушення інтересів держави та суспільства, які, зокрема, можуть мати місце при вчинені особою кримінального злочину (тобто, за наявності обвинувального вироку суду, що набрав законної сили), або дій, якими державі та суспільству завдані значні збитки, а винна особа відповідно незаконно, безпідставно збагатилася (на суму, співставну із вартістю того, що стягується на користь держави, для дотримання принципу пропорційності втручання).
У даній справі відсутні виключні випадки, про які зазначив Верховний Суд, відсутній обвинувальний вирок та дії, якими державі та суспільству завдані значні збитки. Природний газ був поставлений споживачу в обсязі його споживання і на суму сплачених коштів.
14.04.2026 від прокурора надійшло клопотання про зупинення апеляційного провадження у справі № 908/1056/24 до завершення перегляду об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи №927/994/23.
У клопотанні зазначено, що передання справи №927/994/23 на розгляд Об`єднаної палати зумовлене необхідністю визначити узгоджений підхід до оцінки правових наслідків санкцій у господарських правовідносинах, у тому числі в аспекті публічного порядку, дійсності договорів та можливості судового захисту вимог, що з них випливають. Співставлення змісту позовної заяви у справі № 908/1056/24 та правових питань, винесених на розгляд Об`єднаної палати у справі № 927/994/23, свідчить про їх безпосередню змістовну спорідненість. В обох випадках ключовим є питання правових наслідків застосування санкцій для дійсності господарських договорів та для можливості визнання за такими договорами юридично значущих наслідків у вигляді виникнення прав і обов`язків сторін. Правовий висновок Об`єднаної палати щодо впливу санкцій на дійсність договорів та їх відповідність публічному порядку матиме визначальне значення для правильного вирішення доводів позовної заяви у цій справі.
Відповідач-2 подав заперечення на клопотання прокурора про зупинення провадження. На розгляд Об`єднаної палати передано питання: чи за наявності встановленого Постановою № 187 мораторію на виконання грошового зобов`язання на користь осіб, пов`язаних з державою-агресором, має бути відмовлено у позові про стягнення заборгованості саме з підстав пов`язаності особи (кредитора, стягувача) з державою-агресором, чи цей мораторій розповсюджується лише на стадію виконання судового рішення про стягнення боргу.
В справі №908/1056/24 ТОВ "Твій Газзбут" є відповідачем і не може виступати стягувачем у майбутньому виконавчому провадженні в разі задоволенні позову і не є особою до якої застосовано санкції.
З викладеного вище вбачається, що справи №908/1056/24 та №927/994/23 не є подібними і відсутні підстави для зупинення провадження.
Позивач-1 письмовий відзив на апеляційну скаргу не надав, у судовому засіданні проти задоволення апеляційної скарги заперечував.
Відповідач-1 відзив на апеляційну скаргу не надав, у судові засідання не з`явився. Про дату, час та місце судових засідань повідомлений належним чином; його неявка не перешкоджає апеляційному перегляду.
Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції, в межах доводів та вимог апеляційної скарги, заслухавши пояснення представників сторін та прокурора, дослідивши матеріали справи, судова колегія дійшла до висновку про наявність підстав для задоволення апеляційної скарги, виходячи з наступного.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено місцевим господарським судом, Комунальним некомерційним підприємством "Міська дитяча лікарня №5" Запорізької міської ради (Замовник, відповідач-1 у справі), як юридичною особою, яка забезпечує потреби держави або територіальної громади, 10 березня 2023 року було оприлюднено в електронній системі публічних закупівель "ProZorro" оголошення про проведення відкритих торгів (ідентифікатор закупівлі UA-2023-03-10-005332-a), а саме: про закупівлю товару - Природний газ ДК 021:2015:09120000-6 - газове паливо) в обсязі 19802,08 метрів кубічних; строк поставки: 01 квітня 2023 - 31 грудня 2023; очікувана вартість: 495052,00 UAH з ПДВ. Кінцевий термін подання тендерних пропозицій: 22 березня 2023. Критерії вибору переможця - ціна. 
Відповідно до реєстру отриманих тендерних пропозицій для участі у процедурі закупівлі, пропозицію подано єдиним учасником: ТОВ "Твій Газзбут" (відповідач-2 у справі).
У протоколі розкриття тендерних пропозицій UA-2023-03-10-005332-a, яке відбулось 22.03.2023, зокрема вказано, що учасник - ТОВ "Твій Газзбут" відповідає кваліфікаційним критеріям, встановленим в тендерній документації. Відсутні підстави для відмови, установлені ст. 17 Закону України "Про публічні закупівлі". Ціна тендерної пропозиції - 495052,00 UAH з ПДВ.
Як слідує з протоколу № 31/1 щодо прийняття рішення уповноваженою особою КНП "Міська дитяча лікарня № 5" ЗМР від 22.03.2023, за результатами розгляду тендерної пропозиції Товариства з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут" (Учасник), поданої під час процедури закупівлі за ідентифікатором № UA-2023-03-10-005332-а, були прийняті рішення про визначення Учасника переможцем щодо Закупівлі, про намір укласти договір про закупівлю з переможцем та оприлюднення відповідного рішення в електронній системі закупівель. 
В електронній системі закупівель Замовником сформовано відповідне повідомлення про намір замовника укласти договір з переможцем процедури закупівлі - ТОВ "Твій Газзбут"; джерело фінансування закупівлі - місцевий бюджет. 
01.04.2023 між Товариством з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут" (Постачальник) та Комунальним некомерційним підприємством "Міська дитяча лікарня №5" Запорізької міської ради (Замовник) був укладений Договір 41АВ200-1046-23 на постачання природного газу для потреб непобутових споживачів. 
Відповідно до п. 1.1, п. 1.2, п. 1.3, п. 3.2, п. 3.6 Договору, предмет закупівлі: Природний газ ДК 021:2015:09120000-6 Газове паливо (природний газ) (ДК 021:2015 код 09123000-7 - Природний газ). Постачальник зобов`язується передати у власність Споживачу у 2023 році природний газ, а Споживач - прийняти та оплатити вартість газу у розмірах, строки та порядку, що визначені договором. Річний плановий обсяг постачання газу - 19802,08 тис.куб.м. Ціна газу становить 20833,33 грн за 1000 куб.м, крім того ПДВ 4166,67 грн, всього з ПДВ - 25000 грн. Загальна сума договору складається із місячних сум вартості газу поставленого Споживачеві за даним Договором.
В пункті 3.7 Договору визначено, що ціна Договору становить 412543,33 грн, ПДВ 20% - 82508,67 грн, разом з ПДВ - 495052,00 грн. 
За змістом п. 4.1, п. 4.2 Договору, розрахунковий період за договором становить один календарний місяць. Оплата газу здійснюється Споживачем в порядку післяплати, 10 банківських днів з моменту підписання акту. 
Згідно з п. 11.1 Договору, останній набирає чинності з дати його підписання сторонами і діє до 31.12.2023, а в частині розрахунків - до повного виконання його умов сторонами.
Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області 04.04.2023 складено Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-03-10-005332-а, згідно з якими за результатами аналізу розгляду тендерних пропозицій установлено порушення пункту 39, підпункту 1 пункту 41 та підпункту 11 пункту 44 Особливостей в частині невідхилення тендерної пропозиції ТОВ "Твій Газзбут", яка підлягала відхиленню.
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері публічних закупівель, на підставі ст.ст. 5, 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" та ст. 8 Закону України "Про публічні закупівлі", Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області зобов`язано здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема в межах законодавства вжити заходів щодо припинення договірних відносин, враховуючи норми договору, Закону України "Про публічні закупівлі" та Особливостей, Цивільного та Господарського кодексів України та оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
На виконання вимоги Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області, КНП "Міська дитяча лікарня № 5" Запорізької міської ради направило ТОВ "Твій Газзбут" лист від 13.04.2023 № 02-12/444 "Про розірвання договору № 41АВ200-1046-23 від 01.04.2023", в якому повідомило про припинення дії вказаного Договору з 12.04.2023. Разом з цим листом на адресу постачальника був направлений Висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2023-03-10-005332-а та Додаткова угода про розірвання договору з постачання природного газу №41АВ200-1046-23 від 01.04.2023.
В листі вих. № 200-Сл-6265-0423 від 26.04.2023 ТОВ "Твій Газзбут" повідомило КНП "Міська дитяча лікарня № 5" ЗМР про відмову в розірванні договору на постачання природного газу для потреб непобутових споживачів №41АВ200-1046-23 від 01.04.2023, мотивуючи це відсутністю порушень чинного законодавства України при укладенні договору.
Листом від 28.04.2023 № 02-12/486 "Про припинень споживання газу" відповідач-1 проінформував відповідача-2 про те, що з 01.05.2023 КНП "Міська дитяча лікарня №5" ЗМР припиняє споживання природного газу за вказаним вище договором та переходить до іншого постачальника.
В подальшому відповідачами було підписано Додаткову угоду № 1 від 21.12.2023 до Договору № 41АВ200-1046-23 від 01.04.2023, якою сторони дійшли до згоди: 
- зменшити суму цього Договору на 436223,92 грн; 
- викласти пункт 3.7 Договору в редакції за якою ціна цього Договору становить 58828,08 грн, у тому числі ПДВ 20 % 9 804,86 грн; 
- припинити дію Договору № 41АВ200-1046-23 від 01.04.2023 на постачання природного газу для непобутових споживачів, діючи відповідно до пункту 11.1 Договору.
Також за змістом п. 4 вказаної Додаткової угоди визначено, що з моменту набрання нею чинності решта зобов`язань сторін, що виникли із зазначеного Договору, припиняються, окрім зобов`язань відповідно до рішення Господарського суду Запорізької області від 04.12.2023 № 908/3047/23 щодо сплати заборгованості, зокрема, основної заборгованості у розмірі 56425,74 грн за рахунок коштів місцевого бюджету. В п. 5 Додаткової угоди зазначено, що Споживач гарантує виконання зобов`язань, визначених рішенням Господарського суду Запорізької області від 04.12.2023 № 908/3047/23.
КНП "Міська дитяча лікарня № 5" ЗМР на виконання вищезазначеного рішення суду було перераховано на рахунок ТОВ "Твій Газзбут" суму 56 425,74 грн основного боргу, що підтверджується випискою з рахунку за 27.12.2023, копія якої міститься в матеріалах справи (т.1, арк.с. 61).
29.12.2023 КНП "Міська дитяча лікарня № 5" ЗМР та ТОВ "Твій Газзбут" підписано Додаткову угоду № 2 до Договору № 41АВ200-1046-23 від 01.04.2023 на постачання природного газу для непобутових споживачів, якою узгоджено викласти п. 3.7 Договору в редакції, згідно з якою ціна цього Договору становить 0 грн 00 коп.
Заступник керівника Запорізької обласної прокуратури в порядку ст. 53 ГПК України звернувся до Господарського суду Запорізької області з позовом, за яким відкрито провадження у даній справі № 908/1056/24, в якому просив визнати недійсним укладений між відповідачами Договір на постачання природного газу для непобутових споживачів від 01.04.2023 №41АВ200-1046-23, а також застосувати наслідки недійсності зазначеного правочину.
Статтею 131-1 Конституції України передбачено, що прокуратура здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом. 
Згідно з приписами частин 3, 4 статті 53 ГПК України у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.
Інтереси держави у даних правовідносинах полягають в ефективному та раціональному використанні бюджетних коштів, дотриманні цілей бюджетних процедур, принципів публічних закупівель тощо.
Порушення вимог Закону України "Про публічні закупівлі", у свою чергу, унеможливлює раціональне та ефективне використання державних коштів і здатне спричинити істотну шкоду інтересам держави.
Публічні закупівлі здійснюються за рахунок коштів державного та місцевих бюджетів і мають на меті ефективне, законне та прозоре використання публічних фінансів. Укладення договорів з учасником, пов`язаним із санкційною особою, призводить до перерахування бюджетних коштів на користь суб`єкта, економічна діяльність якого підлягає обмеженню, що створює ризик фінансування діяльності осіб, щодо яких державою визнано загрозу її інтересам. Таким чином порушується фінансовий інтерес держави та принципи бюджетної дисципліни.
В умовах широкомасштабної війни реалізація санкціонної політики та її вплив на економіку країни-агресора і країн, які її підтримують набули особливого значення. Так, санкції - це політичний інструмент держави для впливу на певний бізнес, який пов`язаний із ворожою країною.
Звертаючись з цим позовом до суду в інтересах держави, прокурор визначив уповноваженими органами у спірних правовідносинах Східний офіс Державної аудиторської служби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізької області та Запорізьку міську раду.
Місцеве самоврядування є способом реалізації народом належної йому влади, яка діє на принципах (засадах) державної підтримки та гарантування державою місцевого самоврядування (стаття 4 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні").
Статтею 140 Конституції України та частиною 1 статті 10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" встановлено, що міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.
Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст (ч. 2 ст. 2 Закону України "Про місцеве самоврядування в України").
Відповідно до статті 327 Цивільного кодексу України, частини 5 статті 16 Закону України "Про місцеве самоврядування в України" матеріальною основою місцевого самоврядування є рухоме і нерухоме майно, доходи місцевих бюджетів, інші кошти, земля, природні ресурси, що є у комунальній власності територіальних громад сіл, селищ, міст, районів у містах.
Згідно з частинами 1, 2 статті 5 Бюджетного кодексу України, бюджетна система України складається з державного бюджету та місцевих бюджетів. Місцевими бюджетами є бюджет Автономної Республіки Крим, обласні, районні бюджети та бюджети місцевого самоврядування.
Використання коштів бюджету з порушенням вимог законодавства підриває матеріальну і фінансову основу місцевого самоврядування, якими згідно зі статтею 142 Конституції України є доходи і кошти місцевих бюджетів, що у свою чергу завдає шкоди інтересам держави, яка згідно із статтею 7 Конституції України гарантує місцеве самоврядування. 
За приписами ст. 18-1 Закону України "Про місцеве самоврядування в України" орган місцевого самоврядування має право звертатися до суду, якщо це необхідно для реалізації його повноважень і забезпечення виконання функцій місцевого самоврядування.
Також, відповідно до Статуту Комунального некомерційного підприємства "Міська дитяча лікарня №5" Запорізької міської ради останнє засновано на власності Запорізької міської територіальної громади. Засновником та власником підприємства є територіальна громада м. Запоріжжя в особі Запорізької міської ради. Майно підприємства становлять, у тому числі, грошові кошти передані йому власником. Джерелом формування майна та коштів підприємства є кошти бюджету міста. До компетенції власника належить здійснення контролю за ефективністю використання майна, що є власністю територіальної громади міста Запоріжжя.
Тож, майно Підприємства, перебуває в комунальній власності територіальної громади міста в особі Запорізької міської ради. Засновником та власником підприємства є Запорізької міська рада, а відповідач-1 є стороною договору та одержувачем бюджетних коштів.
Запорізька міська рада є уповноваженою вживати заходів представницького характеру щодо захисту інтересів територіальної громади, інтереси якої є складовою інтересів держави пов`язаних із законним та ефективним витрачанням коштів місцевого бюджету, а тому є належним позивачем. Отже, рада є компетентним органом уповноваженим державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. 
Статтею 7 Закону України "Про публічні закупівлі" визначено, що державне регулювання та контроль у сфері закупівель здійсняють уповноважений орган та інші органи відповідно до їх компетенції.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні унормовано Законом України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні" та приписами Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою КМУ від 03.02.2016 №43.
Згідно з ч. 2 ст. 2 вказаного Закону державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Відповідно до п. 8, п. 10 частини 1 статті 10 Закону України "Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні", органу державного фінансового контролю надається право, зокрема: порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених із порушенням законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства; звертатися до суду в інтересах держави, якщо підконтрольною установою не забезпечено виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів.
Постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 затверджено Положення про державну аудиторську службу України, згідно з яким Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань здійснює контроль за цільовим, ефективним використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження, і використання активів (підп. 4, 9 п. 4 Положення).
Наказом Держаудитслужби України від 02.06.2016 № 23 затверджено, в т.ч., Положення про Східний офіс Держаудитслужби, в п. 1 якого зокрема визначено, що Східний офіс Держаудитслужби (далі - Офіс) підпорядковується Держаудитслужбі та є її міжрегіональним територіальним органом. У складі Офісу утворюються як структурні підрозділи управління в Донецькій, Запорізькій, Кіровоградській областях (далі - управління). Управління здійснюють свої повноваження на території адміністративно-територіальної одиниці за їх місцезнаходженням відповідно.
Згідно з пп. 18 п. 6 зазначеного Положення, Офіс має право порушувати перед відповідними державними органами питання про визнання недійсними договорів, укладених з порушеннями законодавства, у судовому порядку стягувати у дохід держави кошти, отримані підконтрольними установами за незаконними договорами, без установлених законом підстав та з порушенням законодавства.
Таким чином органом, уповноваженим державою на виконання відповідних функцій у спірних правовідносинах, є Східний офіс Держаудитслужби України в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області.
В свою чергу, у справі наявні копії листів Заступника керівника Запорізької обласної прокуратури від 29.02.2024 № 15/2-2459-24 направлені на адресу Запорізької міської ради, виконавчого комітету Запорізької міської ради та від 29.12.2023 № 15/2-2459-2 на адресу Східного офісу Держаудитслужби, Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області, за змістом яких було проінформовано про виявлений обласною прокуратурою факт укладання КНП "Міська дитяча лікарня № 5" ЗМР та ТОВ "Твій Газзбут" договору на постачання природного газу для непобутових споживачів № 41АВ200-1046-23 від 01.04.2023 за результатами проведення відкритих торгів UA-2023-03-10-005332-a, з порушенням п. 39, п.п. 1 п. 41 та пп. 11 п. 44 Особливостей, для надання цьому факту належної оцінки та самостійного вирішення питання щодо звернення з позовом до суду про визнання вказаного договору недійсним та застосування наслідків недійсності правочину, передбачених ч. 3 ст.228 ЦК України. З метою вирішення питання щодо наявності підстав для представництва інтересів держави в суді, прокурор просив надати необхідну інформацію та повідомити про те, чи звертались або ж планують звертатися міська рада та контролюючий орган до суду з відповідним позовом, а у разі непред`явлення та відсутності наміру подавати позовну заяву - повідомити про причини. 
Виконавчий комітет Запорізької міської ради у відповідь листом від 28.03.2024 вих. № 04645/033-20/05 повідомив обласну прокуратуру зокрема про те, що КНП "Міська дитяча лікарня № 5" ЗМР є юридичною особою, яка здійснює свою господарську діяльність самостійно, в т.ч. проводить процедури закупівель, укладає відповідні договори та несе відповідальність за виконання договірних зобов`язань, контролює виконання таких обов`язків контрагентами. Також зазначено, що результати проведеного Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області моніторингу закупівлі UA-2023-03-10-005332-a, Замовником не оскаржувались; ТОВ "Твій Газзбут" подано до суду позов про стягнення з КНП "Міська дитяча лікарня № 5" ЗМР заборгованості за договором №41АВ200-1046-23, пені та 3% річних, який задоволено рішенням Господарського суду Запорізької області від 04.12.2023 у справі № 908/3047/23; рішення суду виконано в повному обсязі 27.12.2023.
Запорізька міська рада листом від 21.03.2024 надала відповідь аналогічного змісту.
Управлінням Східного офісу Держаудитслужби в Запорізькій області листом №040831-17/678-2024 від 07.03.2024 повідомлено прокурора, що результати моніторингу та вимоги Управління щодо припинення договірних відносин з ТОВ "Твій Газзбут" Замовником були виконані та в судовому порядку не оскаржувались; заходи реагування шляхом пред`явлення позову до суду не вживались та не плануються.
Вказане свідчить про невжиття заходів по усуненню порушень законодавства при здійсненні спірних закупівель та неналежне здійснення захисту інтересів держави Східним офісом Державної аудиторської служби в особі Управління Східного офісу Держаудитслужби в Запорізької області та Запорізькою міською радою.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. 
Прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого ст. 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження судом підстав для представництва. 
Листом від 03.04.2024 № 15/2-110ВИХ-24 15/2-2459-24 заступником керівника Запорізької обласної прокуратури (т. 1, арк.с. 114) на виконання вимог ч. 4 ст. 23 Закону України "Про прокуратуру" повідомлено Запорізьку міську раду та Східний офіс Держаудитслужби про пред`явлення до Господарського суду Запорізької області позову в інтересах держави про визнання недійсним договору на постачання природного газу для непобутових споживачів від 01.04.2023 № 41АВ200-1046-23, як такого, що суперечить інтересам держави та суспільства, його моральним засадам та застосування наслідків недійсності, передбачених ч. 3 ст. 228 ЦК України.
На підставі викладеного, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність законних підстав для представництва прокурором в суді інтересів держави в особі визначених ним позивачів у зв`язку з їх бездіяльністю.
Відповідно до частини першої статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Положення частини другої статті 16 Цивільного кодексу України та статті 20 Господарського кодексу України передбачають такий спосіб захисту порушеного права як визнання недійсним правочину (господарської угоди).
Відповідно до частин 1, 2 статті 202 Цивільного кодексу України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори).
Зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також моральним засадам суспільства; особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності; волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі; правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним; правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей (частина 1 статті 203 Цивільного кодексу України).
Частиною 1 статті 215 Цивільного кодексу України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами 1-3, 5 та 6 статті 203 цього Кодексу.
Частиною 3 статті 215 цього ж Кодексу передбачено, що якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Згідно з абзацом першим частини першої статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю.
Вирішуючи спори про визнання правочинів недійсними, господарський суд повинен установити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин. Тобто, для того щоб визнати той чи інший правочин недійсним, позивач по справі має довести, що такий правочин, саме в момент його укладання, зокрема, суперечив ЦК України, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
Статтею 228 ЦК України унормовано, що правочин вважається таким, що порушує публічний порядок, якщо він був спрямований на порушення конституційних прав і свобод людини і громадянина, знищення, пошкодження майна фізичної або юридичної особи, держави, Автономної Республіки Крим, територіальної громади, незаконне заволодіння ним (ч.1). Правочин, який порушує публічний порядок, є нікчемним (ч.2).
У разі недодержання вимоги щодо відповідності правочину інтересам держави і суспільства, його моральним засадам такий правочин може бути визнаний недійсним. Якщо визнаний судом недійсний правочин було вчинено з метою, що завідомо суперечить інтересам держави і суспільства, то при наявності умислу у обох сторін - в разі виконання правочину обома сторонами - в дохід держави за рішенням суду стягується все одержане ними за угодою, а в разі виконання правочину однією стороною з іншої сторони за рішенням суду стягується в дохід держави все одержане нею і все належне - з неї першій стороні на відшкодування одержаного. За наявності умислу лише у однієї з сторін все одержане нею за правочином повинно бути повернуто іншій стороні, а одержане останньою або належне їй на відшкодування виконаного за рішенням суду стягується в дохід держави.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад встановлює Закон України "Про публічні закупівлі".
Згідно зі статтею 5 Закону України "Про публічні закупівлі" закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.
Відповідно до п.11 ч.1 ст.17 Закону "Про публічні закупівлі" (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) замовник приймає рішення про відмову учаснику в участі у процедурі закупівлі та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника або відмовити в участі у переговорній процедурі закупівлі (крім випадків, зазначених у пунктах 2, 4, 5 ч.2 ст.40 цього Закону) в разі, якщо учасник процедури закупівлі є особою, до якої застосовано санкцію у виді заборони на здійснення у неї публічних закупівель товарів, робіт і послуг згідно із Законом України "Про санкції".
Пунктом 37 розділу 10 "Прикінцеві та перехідні положення" Закону України "Про публічні закупівлі" встановлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз.
За умовами п.3 Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі відповідно до Закону з урахуванням цих особливостей.
В п. 39 Особливостей (у відповідній редакції) встановлено, що за результатами розгляду та оцінки тендерної пропозиції замовник визначає переможця процедури закупівлі та приймає рішення про намір укласти договір про закупівлю відповідно до Закону з урахуванням цих особливостей. Замовник має право звернутися за підтвердженням інформації, наданої учасником процедури закупівлі, до органів державної влади, підприємств, установ, організацій відповідно до їх компетенції. У разі отримання достовірної інформації про невідповідність учасника процедури закупівлі вимогам кваліфікаційних критеріїв, наявність підстав, визначених пунктом 44 цих особливостей, або факту зазначення у тендерній пропозиції будь-якої недостовірної інформації, що є суттєвою під час визначення результатів відкритих торгів, замовник відхиляє тендерну пропозицію такого учасника процедури закупівлі.
Згідно з пп. 11 п. 44 Особливостей (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 17.02.2023 № 157) визначено, що замовник приймає рішення про відмову учаснику процедури закупівлі в участі у відкритих торгах та зобов`язаний відхилити тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі в разі, коли учасник процедури закупівлі або кінцевий бенефіціарний власник, член або учасник (акціонер) юридичної особи - учасника процедури закупівлі є особою, до якої застосовано санкцію у вигляді заборони на здійснення у неї публічних закупівель товарів, робіт і послуг згідно із Законом України "Про санкції".
Згідно з п. 1 частини 1 статті 31 Закону України "Про публічні закупівлі", замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель зокрема у разі, якщо учасник процедури закупівлі: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону та/або наявні підстави, встановлені частиною першою статті 17 цього Закону.
З метою захисту національних інтересів, національної безпеки, суверенітету і територіальної цілісності України, протидії терористичній діяльності, а також запобігання порушенню, відновлення порушених прав, свобод та законних інтересів громадян України, суспільства та держави можуть застосовуватися спеціальні економічні та інші обмежувальні заходи (ч.1 ст.1 Закону України "Про санкції").
Правову основу застосування санкцій становлять Конституція України, міжнародні договори України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, закони України, нормативні акти Президента України, Кабінету Міністрів України, рішення РНБО, відповідні принципи та норми міжнародного права (ст.2 Закону України "Про санкції").
Підставами для застосування санкцій є, зокрема, дії іноземної держави, іноземної юридичної чи фізичної особи, інших суб`єктів, які створюють реальні та/або потенційні загрози національним інтересам, національній безпеці, суверенітету і територіальній цілісності України, сприяють терористичній діяльності та/або порушують права і свободи людини і громадянина, інтереси суспільства та держави, призводять до окупації території, експропріації чи обмеження права власності, завдання майнових втрат, створення перешкод для сталого економічного розвитку, повноцінного здійснення громадянами України належних їм прав і свобод (п.1 ч.1 ст.3 Закону України "Про санкції").
Статтею 4 Закону України "Про санкції" встановлено, що видами санкцій згідно з цим Законом є:
1) блокування активів - тимчасове позбавлення права користуватися та розпоряджатися активами, що належать фізичній або юридичній особі, а також активами, щодо яких така особа може прямо чи опосередковано (через інших фізичних або юридичних осіб) вчиняти дії, тотожні за змістом здійсненню права розпорядження ними;
1-1) стягнення в дохід держави активів, що належать фізичній або юридичній особі, а також активів, щодо яких така особа може прямо чи опосередковано (через інших фізичних або юридичних осіб) вчиняти дії, тотожні за змістом здійсненню права розпорядження ними;
2) обмеження торговельних операцій;
3) обмеження, часткове чи повне припинення транзиту ресурсів, польотів та перевезень територією України;
4) запобігання виведенню капіталів за межі України;
5) зупинення виконання економічних та фінансових зобов`язань;
6) анулювання або зупинення ліцензій та інших дозволів, одержання (наявність) яких є умовою для здійснення певного виду діяльності, зокрема, анулювання чи зупинення дії спеціальних дозволів на користування надрами;
7) заборона участі у приватизації, оренді державного майна резидентами іноземної держави та особами, які прямо чи опосередковано контролюються резидентами іноземної держави або діють в їх інтересах;
8) заборона користування радіочастотним ресурсом України;
9) обмеження або припинення надання електронних комунікаційних послуг і використання електронних комунікаційних мереж;
10) заборона здійснення публічних та оборонних закупівель товарів, робіт і послуг у юридичних осіб-резидентів іноземної держави державної форми власності та юридичних осіб, частка статутного капіталу яких знаходиться у власності іноземної держави, а також публічних та оборонних закупівель у інших суб`єктів господарювання, що здійснюють продаж товарів, робіт, послуг походженням з іноземної держави, до якої застосовано санкції згідно з цим Законом;
11) заборона або обмеження заходження іноземних невійськових суден та військових кораблів до територіального моря України, її внутрішніх вод, портів та повітряних суден до повітряного простору України або здійснення посадки на території України;
12) повна або часткова заборона вчинення правочинів щодо цінних паперів, емітентами яких є особи, до яких застосовано санкції згідно з цим Законом;
13) заборона видачі дозволів, ліцензій Національного банку України на здійснення інвестицій в іноземну державу, розміщення валютних цінностей на рахунках і вкладах на території іноземної держави;
14) припинення видачі дозволів, ліцензій на ввезення в Україну з іноземної держави чи вивезення з України валютних цінностей та обмеження видачі готівки за платіжними картками, емітованими резидентами іноземної держави;
15) заборона здійснення Національним банком України реєстрації учасника міжнародної платіжної системи, платіжною організацією якої є резидент іноземної держави;
16) заборона збільшення розміру статутного капіталу господарських товариств, підприємств, у яких резидент іноземної держави, іноземна держава, юридична особа, учасником якої є нерезидент або іноземна держава, володіє 10 і більше відсотками статутного капіталу або має вплив на управління юридичною особою чи її діяльність;
17) запровадження додаткових заходів у сфері екологічного, санітарного, фітосанітарного та ветеринарного контролю;
18) припинення дії торговельних угод, спільних проектів та промислових програм у певних сферах, зокрема у сфері безпеки та оборони;
19) заборона передання технологій, прав на об`єкти права інтелектуальної власності;
20) припинення культурних обмінів, наукового співробітництва, освітніх та спортивних контактів, розважальних програм з іноземними державами та іноземними юридичними особами;
21) відмова в наданні та скасування віз резидентам іноземних держав, застосування інших заборон в`їзду на територію України;
22) припинення дії міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України;
23) анулювання офіційних візитів, засідань, переговорів з питань укладення договорів чи угод;
24) позбавлення державних нагород України, інших форм відзначення;
24-1) заборона на набуття у власність земельних ділянок;
25) інші санкції, що відповідають принципам їх застосування, встановленим цим Законом.
Отже, перелік видів санкцій, визначений у ст.4 Закону України "Про санкції", не є вичерпним, про що свідчить вказівка у переліку видів санкцій - "інші санкції, що відповідають принципам їх застосування, встановленим цим Законом".
Втім, розкриття поняття "інших санкцій" Закон "Про санкції" не містить.
Пропозиції щодо застосування, скасування та внесення змін до санкцій виносяться на розгляд РНБО Верховною Радою України, Президентом України, Кабінетом Міністрів України, Національним банком України, Службою безпеки України. Рішення щодо застосування, скасування та внесення змін до санкцій щодо окремих іноземних юридичних осіб, юридичних осіб, які знаходяться під контролем іноземної юридичної особи чи фізичної особи-нерезидента, іноземців, осіб без громадянства, а також суб`єктів, які здійснюють терористичну діяльність (персональні санкції), передбачених пунктами 1, 2-21, 23-25 ч.1 ст.4 цього Закону "Про санкції", приймається РНБО та вводиться в дію указом Президента України. Відповідне рішення набирає чинності з моменту видання указу Президента України і є обов`язковим до виконання (частини 1, 3 ст.5 Закону "Про санкції").
Указ Президента України про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) є актом індивідуальної дії, позаяк не містить загальнообов`язкових правил поведінки, а з урахуванням рішення РНБО, уведеним в дію таким Указом, передбачає індивідуалізовані приписи щодо застосування санкцій до конкретних юридичних і фізичних осіб, тобто він адресований цим особам і спрямований на припинення конкретних правовідносин (постанови Великої Палати Верховного Суду від 01.02.2024 у справі №990/270/23, Верховного Суду від 13.11.2024 у cправі №922/1589/22).
ТОВ "Твій Газзбут" у складі тендерної пропозиції надав довідку підтвердження відповідності вимогам, визначеним пунктом 44 Особливостей, вих. №200-Сл-3896-0323 від 21.03.2023, в якій гарантував, що не перебуває під дією спеціальних економічних санкцій та інших обмежувальних заходів, передбачених Законом України "Про санкції", чи спеціальних санкцій за порушення законодавства про зовнішню економічну діяльність, а також будь-яких інших обставин та заходів нормативного, адміністративного чи іншого характеру, що перешкоджають укладенню договору про закупівлю.
Як вбачається з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань кінцевим бенефіціарним власником ТОВ "Твій Газзбут", якому належить 100% статутного капіталу в юридичній особі та право голосу в юридичній особі є ОСОБА_1.
Указом Президента України № 266/2021 від 24.06.2021 введено в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України від 18.06.2021 "Про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) " стосовно осіб, згідно додатків.
У позиції 538 додатку №1 відповідного рішення РНБО значиться прізвище кінцевого бенефіціарного власника Товариства з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут", щодо якого терміном на три роки прийнято рішення про блокування активів - тимчасове обмеження права особи користуватися та розпоряджатися належним їй майном; обмеження торговельних операцій; обмеження, часткове чи повне припинення транзиту ресурсів, польотів та перевезень територією України (повне припинення); запобігання виведенню капіталів за межі України; зупинення виконання економічних та фінансових зобов`язань; анулювання або зупинення ліцензій та інших дозволів, одержання (наявність) яких є умовою для здійснення певного виду діяльності, зокрема, анулювання чи зупинення дії спеціальних дозволів на користування надрами; заборона участі у приватизації, оренді державного майна резидентами іноземної держави та особами, які прямо чи опосередковано контролюються резидентами іноземної держави або діють в їх інтересах; повна заборона заходження іноземних невійськових суден та військових кораблів до територіального моря України, її внутрішніх вод, портів; заборона видачі дозволів, ліцензій Національного банку України на здійснення інвестицій в іноземну державу, розміщення валютних цінностей на рахунках і вкладах на території іноземної держави; припинення видачі дозволів, ліцензій на ввезення в Україну з іноземної держави чи вивезення з України валютних цінностей та обмеження видачі готівки за платіжними картками, емітованими резидентами іноземної держави; заборона передання технологій, прав на об`єкти права інтелектуальної власності; позбавлення державних нагород України, інших форм відзначення інші санкції, що відповідають принципам їх застосування, встановленим Законом України "Про санкції".
Суд встановив, що у рішенні РНБО від 18.06.2021, введеному в дію Указом Президента України №266/2021 від 24.06.2021 не вказано, які саме інші санкції застосовані до кінцевого бенефіціарного власника ТОВ "Твій Газзбут" ОСОБА_1 .
Суд Європейського Союзу вважав, що принципи юридичної визначеності й леґітимних очікувань означають, що "наслідки законодавства Спільноти мають бути зрозумілими та очікуваними для тих, на кого воно поширюється" ("Amministrazione delle finanze dello Stato v. SRL Meridionale Industria Salumi and Others", справа № 212-217/80, п. 10); або "що законодавство має бути зрозумілим і чітким, і що його застосування має бути передбачним для усіх зацікавлених сторін" ("Europaisch-Iranische Handelsbank AG v. Council of the European Union", справа № T434/11, п. 93; "France v. Commission", справа № C-325/91, п. 26).
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 06.11.2018 у справі №812/292/18 зазначила, що норми законодавства, які допускають неоднозначне або множинне тлумачення, завжди трактуються на користь особи.
Велика Палата Верховного Суду врахувала правову позицію ЄСПЛ, викладену, зокрема, в рішенні від 14.10.2010 у справі "Щокін проти України" (заяви №23759/03 та №37943/06), де ЄСПЛ визначив концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості й точності порушує вимогу "якості закону". У разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід.
Підпункт 11 пункту 44 Особливостей, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, чітко визначає підставою для відмови замовником учаснику процедури закупівлі в участі у відкритих торгах та виникнення обов`язку відхилити тендерну пропозицію учасника процедури закупівлі в разі, коли учасник процедури закупівлі або кінцевий бенефіціарний власник юридичної особи - учасника процедури закупівлі є особою, до якої застосовано конкретно визначену санкцію - у вигляді заборони на здійснення у неї публічних закупівель товарів, робіт і послуг.
Оскільки у санкційному переліку застосованих до кінцевого бенефіціарного власника учасника процедури закупівлі санкція у вигляді заборони на здійснення у неї публічних закупівель товарів, робіт і послуг, згідно з Законом України "Про санкції" відсутня, колегія суддів дійшла висновку про відсутність порушення підпункту 11 пункту 44 Особливостей під час проведення відкритих торгів, за результатами яких між сторонами укладений оспорюваний договір.
Судова колегія зауважує, що інакший підхід свідчив би про застосування до відповідача-2 виду санкції, якого не застосовано уповноваженим на те органом.
Судом апеляційної інстанції, переглядаючи оскаржуване рішення у даній справі, враховано позицію Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у справі з подібних правовідносин, що викладена у постанові від 02.07.2025, де колегія суддів за розглядом справи № 922/3069/24 погодилась з наступними висновками щодо застосування до ОСОБА_1 , як кінцевого бенефіціарного власника ТОВ "Твій Газзбут" - інших санкцій.
Допоки відсутнє рішення уповноваженого органу про відповідність (ототожнення) спірної санкції у вигляді заборони на здійснення публічних закупівель "іншим санкціям", що відповідають принципам їх застосування, встановленим Законом України "Про санкції", у суду відсутні підстави вважати, що це і є "інша санкція", про що стверджує прокурор.
Те, саме стосується і безпідставного ототожнення прокурором заборони на здійснення публічних закупівель з санкціями передбаченими п.2 та п. 5 ч. 1 ст. 4 Закону України "Про санкції", такими як обмеження торговельних операцій та зупинення виконання економічних та фінансових зобов`язань.
Позаяк, враховуючи норми спеціального закону та дискреційні повноваження суб`єктів, які приймають рішення про застосування санкцій, у суду відсутні повноваження здійснювати тлумачення та приймати рішення про те, який саме вид санкції може вважатись "іншою санкцією" у розумінні п.25 ч.1 ст.4 Закону України "Про санкції" або включається у пункти п.2 та п. 5 ч. 1 ст. 4 цього Закону.
Санкція у вигляді заборони на здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг, згідно із Законом "Про санкції", рішенням РНБО від 18.06.2021 до ОСОБА_1 не була застосована.
Крім того, у додатку 2 до рішення РНБО від 18.06.2021, в якому наведений перелік юридичних осіб, до яких застосовуються обмежувальні заходи (санкції), Товариство з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут" не зазначене.
Тобто, Товариство з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут" не включене до переліку юридичних осіб, щодо яких застосовуються персональні спеціальні економічні та інші обмежувальні заходи (санкції).
З огляду на це, враховуючи те, що згідно з додатком 2 до рішення РНБО від 18.06.2021 Товариство з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут" не включене до переліку юридичних осіб, щодо яких застосовуються персональні спеціальні економічні та інші обмежувальні заходи (санкції), зважаючи на те, що Указ Президента України про застосування персональних спеціальних економічних та інших обмежувальних заходів (санкцій) є актом індивідуальної дії, Верховний Суд під час розгляду подібної справи №922/9275/23 (постанова від 12.12.2024) зазначив, що застосування персонально санкції до фізичної особи - ОСОБА_1 не означає те, що такі санкції є такими, що застосовані до Товариства з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут", кінцевим бенефіціарним власником якого є ОСОБА_1 . 
У справі встановлено, що ні до безпосередньо учасника процедури закупівлі (юридичної особи), ні до його кінцевого бенефіціарного власника (фізичної особи) санкцію у вигляді саме заборони на здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг згідно із Законом України "Про санкції" застосовано не було. Відповідно, сторони не були обмежені у праві укласти спірний договір, а відповідач-2 не подавав у складі тендерної документації неправдиві документи.
Відтак, апеляційний суд приходить висновку про те, що прокурором не доведено, що вказаний договір укладено з порушенням вимог законів України "Про публічні закупівлі", "Про санкції", "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення", Указу Президента України від 24.06.2021 № 266/2021, Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178.
З огляду на наведене, суд першої інстанції безпідставно визнав недійсним договір про постачання природного газу для потреб непобутових споживачів від 01.04.2023 № 41АВ200-1046-23, а також безпідставно задовольнив позовну вимогу про стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут" грошових коштів у розмірі 56425,74 грн, як наслідок недійсності.
Також приймаючи рішення колегія суддів враховує висновки Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суд у постанові від 19.12.2025 по справі № 922/3456/23 щодо застосування частини третьої статті 228 ЦК України.
При визначенні підстав для застосування ч.3 ст.228 ЦК України, яка містить санкцію конфіскаційного характеру, не властиву нормам цивільного законодавства, і яка несе в собі високі ризики втручання держави в право власності приватних осіб, суд має враховувати критерії, визначені ЄСПЛ, щодо пропорційності покарання (конфіскації без вироку суду) та можливості обрання менш обтяжливого заходу для винної сторони правочину (двосторонньої реституції, стягнення збитків, штрафу тощо).
Ця стаття може застосовуватися у виключних випадках порушення інтересів держави та суспільства, які, зокрема, можуть мати місце при вчинені особою кримінального злочину (тобто, за наявності обвинувального вироку суду, що набрав законної сили), або дій, якими державі та суспільству завдані значні збитки, а винна особа відповідно незаконно, безпідставно збагатилася (на суму, співставну із вартістю того, що стягується на користь держави, для дотримання принципу пропорційності втручання). Ця норма не може бути застосована у випадку порушення суб`єктом господарювання будь-яких норм чинного законодавства, яке регулює господарську діяльність, зокрема законодавства про захист конкуренції.
Крім того, об`єднана палата Касаційного господарського суду у зазначеній постанові також виснувала, що за умови застосування відповідних приписів частини третьої статті 228 ЦК України, відбувається непропорційне втручання в право власності й добросовісного учасника. По-перше, добросовісна сторона все одно втрачає очікуваний результат угоди. Вона витратила час, ресурси, можливо зазнала упущеної вигоди і зрештою залишиться ні з чим (лише зі своїм початковим майном/грошима). Якщо правочин був вигідним для неї, позбавлення майна чи прибутку може відчуватися як покарання, хоча умислу з її боку не було. По-друге, конфіскація майна добросовісної сторони (того, що вона отримала від іншого учасника) означає, що держава вилучає майно у особи, яка не вчинила свідомого порушення. Такий крок потребує дуже переконливого обґрунтування публічним інтересом. ЄСПЛ у подібних справах перевіряє, чи не було можливості обмежитися менш суворими заходами щодо невинної особи (справа "Air Canada v. the United Kingdom").
Відтак, об`єднана палата Касаційного господарського суду у справі № 922/3456/23 виснувала, що застосування частини третьої статті 228 ЦК України до спірних відносин призвело (у вказаній справі суди задовольнили позовні вимоги і застосували приписи зазначеної норми права) до порушення визначеного у рішеннях ЄСПЛ принципу пропорційності втручання держави в мирне володіння майном (ст. 1 Протоколу першого до Конвенції) як щодо відповідача, так і щодо добросовісної сторони правочину.
Разом з тим, у цій справі № 908/1056/24 не встановлено обставин наявності обвинувального вироку суду, що набрав законної сили, яким було б встановлено порушення інтересів держави та суспільства, наявність якого могла б стати підставою для застосування в цьому випадку положень частини третьої статті 228 ЦК України.
Також, спірний правочин є реальним і виконаним, в погодженому сторонами обсязі, за результатами його реалізації природний газ був поставлений споживачу в обсязі його споживання і на суму сплачених коштів. Вказане не може свідчити про завдання збитків відповідачу-1 чи бюджету. Окрім того, розмір заявленої до стягнення прокурором суми є незначим і складає 56 425,74 грн.
З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що спірний договір сам по собі не можна вважати таким, що суперечить інтересам держави і суспільства, його моральним засадам, зокрема, таким, що спрямований виключно на порушення правового господарського порядку за наявності умислу (наміру) його сторін.
Також, колегія суддів не вбачає підстав для задоволення клопотання прокурора про зупинення провадження у справі до перегляду об`єднаною палатою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду справи №927/994/23.
У справі № 927/994/23 йдеться про вирішення питання застосування визначених законодавцем певних особливостей, пов`язаних із примусовим виконанням рішень, якщо стягувачами у виконавчому провадженні є особи, пов`язані з державою-агресором, з метою акумулювання майна для майбутнього звернення стягнення.
Тобто на розгляд Об`єднаної палати передано питання, чи за наявності встановленого Постановою Кабінету Міністрів України від 03.03.2022 № 187 "Про забезпечення захисту національних інтересів за майбутніми позовами держави Україна у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації" мораторію на виконання грошового зобов`язання на користь осіб, пов`язаних з державою-агресором, має бути відмовлено у позові про стягнення заборгованості саме з підстав пов`язаності особи (кредитора, стягувача) з державою-агресором, чи цей мораторій розповсюджується лише на стадію виконання судового рішення про стягнення боргу.
Статтями 227, 228 Господарського процесуального кодексу України встановлено вичерпний перелік підстав, відповідно до яких суд зобов`язаний та має право зупинити провадження у справі.
Зокрема, відповідно до пункту 7 частини 1 статті 228 Господарського процесуального кодексу України суд може за заявою учасника справи, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадках перегляду судового рішення у подібних правовідносинах (в іншій справі) у касаційному порядку палатою, об`єднаною палатою, Великою Палатою Верховного Суду.
Водночас, правовідносини у цій справі № 908/1056/24 та у справі № 927/994/23, що перебуває на розгляді Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду, не є подібними за суб`єктним складом спірних правовідносин (зокрема у даній справі підсанкційна особа не є позивачем), предметом спору та правовим регулюванням спірних правовідносин. Тому підстави для зупинення касаційного провадження у справі, що розглядається, відсутні.
Вказаної позиції дотримувався і Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду в ухвалах від 10.02.2026 року по справі № 903/609/24, від 17.02.2026 у справі № 903/525/24.
Зважаючи на неправильне застосування норм матеріального права судом першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржуване рішення підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення, яким у задоволенні позову слід відмовити.
Згідно статті 129 ГПК України судові витрати за подання позову покладаються на прокуратуру, а судовий збір за подання апеляційної скарги підлягає стягненню з прокуратури на користь відповідача-2.
Керуючись статтями 129, 269, 275, 276, 281-283 Господарського процесуального кодексу України, апеляційний господарський суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут" на рішення Господарського суду Запорізької області від 17.03.2025р. у справі № 908/1056/24 - задовольнити.
Рішення Господарського суду Запорізької області від 17.03.2025р. у справі № 908/1056/24 -скасувати.
Ухвалити нове рішення.
Відмовити у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
Витрати з оплати судового збору за подання позову віднести на Запорізьку обласну прокуратуру.
Стягнути з Запорізької обласної прокуратури на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Твій Газзбут" судовий збір за подання апеляційної скарги у сумі 7 267,20 грн.
Видачу наказу, з урахуванням необхідних реквізитів, доручити Господарському суду Запорізької області.
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення, порядок і строки оскарження визначені ст.ст. 286-289 Господарського процесуального кодексу України.

Повна постанова складена та підписана 11.05.2026р.

Головуючий суддя А.Є. Чередко 

Суддя Т.А. Верхогляд

Суддя Ю.Б. Парусніков