УХВАЛА

11 червня 2026 року 
м. Київ

cправа № 904/3519/24 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Мачульського Г. М. - головуючого, Краснова Є. В., Рогач Л. І., 
розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю ?Вест-Вуд ЛТД?
на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 14.04.2026 та рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 02.12.2024
за первісним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ?Вест-Вуд ЛТД?
до Товариства з обмеженою відповідальністю ?Сади Дніпра? 
про стягнення заборгованості 
та за зустрічним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю ?Сади Дніпра? 
до Товариства з обмеженою відповідальністю ?Вест-Вуд ЛТД? 
про стягнення збитків,
ВСТАНОВИВ:
В серпні 2024 року Товариство з обмеженою відповідальністю ?Вест-Вуд ЛТД? (далі - ТОВ ?Вест-Вуд ЛТД?, скаржник) звернулося до Господарського суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю ?Сади Дніпра? (далі - ТОВ ?Сади Дніпра?) про стягнення заборгованості у сумі 126 537,84 грн за договором перевезення вантажів у міжнародних сполученнях №26012024 від 26.01.2024, яка складається з: 113 738,00 грн основного боргу, 3 433,55 грн інфляційних втрат, 941,60 грн 3% річних, 8 424,69 грн пені.
Первісні позовні вимоги обґрунтовані порушенням ТОВ ?Сади Дніпра? умов договору перевезення вантажів у міжнародних сполученнях №26012024 від 26.01.2024 в частині повної та своєчасної оплати вартості наданих послуг.
05.09.2024 від ТОВ ?Сади Дніпра? надійшла зустрічна позовна заява про стягнення з ТОВ ?Вест-Вуд ЛТД? на користь ТОВ ?Сади Дніпра? 415 722,83 грн збитків.
Зустрічний позов обґрунтовано неналежним виконанням ТОВ ?Вест-Вуд ЛТД? умов договору перевезення вантажів у міжнародних сполученнях №26012024 від 26.01.2024 та заявки №115 від 22.03.2024 в частині дотримання умов перевезення вантажу, а саме температурного режиму, внаслідок чого позивачу за зустрічним позовом завдано збитків.
Зважаючи на категорію й незначну складність справи, кількість учасників справи, обсяг та характер доказів, обраний позивачем спосіб захисту, Господарський суд Дніпропетровської області в ухвалі від 22.08.2024 визнав подані матеріали достатніми для відкриття провадження у справі та прийняття позовної в порядку спрощеного позовного провадження без виклику (повідомлення) учасників за наявними в матеріалах справи документами.
Рішенням Господарського суду Дніпропетровської області від 02.12.2024, залишеним без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 14.04.2026, первісний позов задоволено в частині стягнення 113 738,00 грн основного боргу, 3 199,68 грн інфляційних збитків, 913,63 грн 3% річних, 8 154,33 грн пені та 3 015,26 грн судового збору; у решті первісного позову відмовлено; зустрічний позов задоволено в повному обсязі.
Не погоджуючись із судовими рішеннями, 29.05.2026 (згідно з поштовими відмітками на конверті) ТОВ ?Вест-Вуд ЛТД? звернулося до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду із касаційною скаргою, в якій просить постанову Центрального апеляційного господарського суду від 11.04.2026 (повний текст постанови складено 11.05.2026), якою залишено без змін рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 02.12.2024, скасувати в частині задоволення зустрічної позовної заяви про стягнення 415 722,83 грн та ухвалити в цій частині нове рішення про відмову в задоволенні зустрічного позову; в іншій частині рішення суду залишити без змін.
Дослідивши наведені у касаційній скарзі доводи та зміст судових рішень, Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження, виходячи з такого.
Частиною 2 статті 6 та частиною 2 статті 19 Конституції України визначено, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України та зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Стаття 129 Конституції України серед основних засад судочинства визначає забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
Аналогічне положення закріплено у частині 1 статті 17 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), яким передбачено, що учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках - на касаційне оскарження судового рішення.
Згідно з пунктом 2 частини 3 статті 287 ГПК України не підлягають касаційному оскарженню судові рішення у малозначних справах та у справах з ціною позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, крім випадків, якщо: а) касаційна скарга стосується питання права, яке має фундаментальне значення для формування єдиної правозастосовчої практики; б) особа, яка подає касаційну скаргу, відповідно до цього Кодексу позбавлена можливості спростувати обставини, встановлені оскарженим судовим рішенням, при розгляді іншої справи; в) справа становить значний суспільний інтерес або має виняткове значення для учасника справи, який подає касаційну скаргу; г) суд першої інстанції відніс справу до категорії малозначних помилково.
Відповідно до частини 7 статті 12 ГПК України для цілей цього Кодексу розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб вираховується станом на 1 січня календарного року, в якому подається відповідна заява або скарга, вчиняється процесуальна дія чи ухвалюється судове рішення.
Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 163 ГПК України у позовах про стягнення грошових коштів ціна позову визначається сумою, яка стягується.
Оскільки предметом позову у цій справі є стягнення заборгованості за первісним позовом у сумі 126 537,84 грн і стягнення збитків за зустрічним позовом у сумі 415 722,83 грн, що в сумі (126 537,84 грн + 415 722,83 грн = 542 260,67 грн) не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2024 (3 028,00 грн х 500 = 1 514 000,00 грн), з урахуванням положень ГПК України касаційна скарга може бути розглянута в касаційному порядку лише за наявності для цього підстав, передбачених у пункті 2 частини 3 статті 287 зазначеного Кодексу.
Скаржник у касаційній скарзі зазначає про неправильне застосування господарськими судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права за виключними випадками, які передбачені пунктами 1, 4 частини 2 статті 287 ГПК України, проте не обґрунтовує виключні випадки, передбачені пунктом 2 частини 3 статті 287 ГПК України, що не може вважатися дотриманням приписів статті 290 цього ж Кодексу, оскільки предметом спору у цій справі є стягнення грошових коштів, розмір яких не перевищує п`ятсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Положення пункту 2 частини 3 статті 287 ГПК України передбачають виключні випадки для касаційного оскарження судових рішень, зокрема, у справах з ціною позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. При цьому тягар доказування наявності підстав, передбачених пунктом 2 частини 3 статті 287 ГПК України, покладається саме на скаржника.
Натомість, подана касаційна скарга не дає правових підстав, передбачених пунктом 2 частини 3 статті 287 ГПК України, для касаційного перегляду судових рішень.
При цьому Верховний Суд звертає увагу на те, що учасники судового процесу повинні розуміти, що визначені пунктом 2 частини 3 статті 287 ГПК України випадки є винятком із загального правила і необхідність відкриття касаційного провадження у справі на підставі будь-якого з них потребує належних, фундаментальних обґрунтувань як від заінтересованих осіб, так і від суду, оскільки в іншому випадку принцип "правової визначеності" буде порушено.
Велика Палата Верховного Суду у постанові від 18.05.2021 (справа №914/1570/20, провадження №2-90гс20) зазначила, що тенденції нормативно-правового регулювання національної моделі касаційного оскарження свідчать про перехід на конституційному рівні до моделі обмеженої касації, що реалізується, зокрема, за допомогою введення переліку випадків, коли рішення підлягає касаційному оскарженню, а також низки процесуальних фільтрів. Встановлення в процесуальному кодексі виняткових підстав для касаційного оскарження у тих випадках, коли таке оскарження є дійсно необхідним, має слугувати формуванню дієвої судової системи, що гарантуватиме особі право на остаточне та обов`язкове судове рішення. Введення процесуальних фільтрів не порушує права на доступ до суду, оскільки таке право вже реалізоване при зверненні до суду першої та апеляційної інстанцій, та можна стверджувати, що введення процесуальних фільтрів допуску до перегляду судових рішень касаційним судом не порушує права доступу до правосуддя.
Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 293 ГПК України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню.
Ураховуючи викладене, з огляду на принципи господарського судочинства, Суд дійшов висновку про відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ТОВ ?Вест-Вуд ЛТД? на підставі пункту 1 частини 1 статті 293 ГПК України.
Відповідно до положень частини 6 статті 293 ГПК України, копія касаційної скарги залишається в суді касаційної інстанції.
Керуючись статтями 234, 235, 287, 293 ГПК України, 
УХВАЛИВ:
1. Відмовити у відкритті касаційного провадження у справі №904/3519/24 за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю ?Вест-Вуд ЛТД? на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 14.04.2026 та рішення Господарського суду Дніпропетровської області від 02.12.2024.
2. Копію цієї ухвали разом з доданими до касаційної скарги матеріалами направити заявнику, а іншим учасникам справи - копію ухвали.
3. Копію касаційної скарги залишити в суді касаційної інстанції.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий Г. М. Мачульський

Судді Є. В. Краснов

Л. І. Рогач