УХВАЛА 
21 травня 2026 року
м. Київ
справа № 752/156/24
провадження № 61-6050ск26
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Шиповича В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 18 липня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 16 травня 2025 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Першої київської державної нотаріальної контори про зняття заборони відчуження майна,
ВСТАНОВИВ:
04 травня 2026 року на адресу Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва 
від 18 липня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду 
від 16 травня 2025 року у справі № 752/156/24.
За змістом частини першої статті 394 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження) вирішує колегія у складі трьох суддів після одержання касаційної скарги оформленої відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.
Касаційна скарга підлягає залишенню без руху з огляду на таке.
І. Щодо строку на касаційне оскарження 
Відповідно до положень статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу.
Постановою Київського апеляційного суду від 16 травня 2025 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишено без задоволення. Рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 18 липня 2024 року залишено без змін.
Аналіз Єдиного державного реєстру судових рішень (далі - ЄДРСР) свідчить, що постанова Київського апеляційного суду від 16 травня 2025 року не містить вказівки на те, що дата складання її повного тексту є відмінною від дати її ухвалення.
Надання загального доступу до постанови Київського апеляційного суду від 16 травня 2025 року в Єдиному державному реєстрі судових рішень надано 
02 червня 2025 року.
Касаційну скаргу подано 04 травня 2026 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 ЦПК України.
Разом із касаційною скаргою заявником подано клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у справі № 752/156/24, яке мотивовано тим, що копію постанови Київського апеляційного суду 
від 16 травня 2025 року позивач не отримував, а матеріали справи не містять доказів направлення йому цієї постанови. Матеріали справи було повернуто з апеляційного суду до суду першої інстанції 14 серпня 2025 року. Крім того у січні та лютому 2026 року в Україні було оголошено надзвичайну ситуацію в енергетичній системі, у зв`язку із чим робота районного суду була ускладнена. ОСОБА_1 стверджує, що лише 03 квітня 2026 року він отримав можливість ознайомитись з матеріалами справи та зробити копію оскарженої постанови апеляційного суду.
Верховний Суд звертає увагу заявника, що на час вирішення питання про відкриття касаційного провадження у розпорядженні Верховного Суду відсутні матеріали цивільної справи № 752/156/24, які б могли підтвердити або спростувати наведені ним причини пропуску строку на касаційне оскарження.
Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо справедливого судового розгляду.
За змістом частини другої та четвертої статті 12 ЦПК України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків пов`язаних з вчиненням чи не вчиненням нею процесуальних дій.
У разі подання клопотання про поновлення пропущеного строку заявник повинен одночасно надати докази на підтвердження обставин, які свідчать про наявність передбачених законом підстав для таких дій.
За таких обставин наведені у касаційній скарзі підстави для поновлення строку касаційного оскарження наразі недоведені.
Згідно частини третьої статті 393 ЦПК України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку. Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.
ІІ. Щодо сплати судового збору
Відповідно до пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України до касаційної скарги до касаційної скарги додається документ, що підтверджує сплату судового збору у встановленому порядку і розмірі, або документ, що підтверджує підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
У січні 2024 року ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом відповідно до якого просив скасувати заборону у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно на квартиру.
Рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 18 липня 2024 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 16 травня 2025 року, позов залишено без задоволення.
Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 13 січня 2026 року виправлено описку в мотивувальній частині рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 18 липня 2024 року, зазначено дату звернення позивача до Першої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини «16 липня 2022 року».
Заявник просить скасувати вказані рішення суду першої інстанції та постанову апеляційного суду, а справу направити на новий розгляд до суду першої інстанції.
Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду фізичною особою становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до положень частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до положень статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб становить з 1 січня 2024 року - 3 028 гривень, а отже 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 1 211,20 гривень.
Отже судовий збір за подану касаційну скаргу становить 2 422,40 грн 
(1 211,20 грн х 200%).
Судовий збір за подання касаційної скарги до Верховного Суду має бути перераховано до ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, код ЄДРПОУ: 37993783, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), рахунок отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування податку, збору, платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)».
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».
Недоліки касаційної скарги мають бути усуненні шляхом:
- надання суду доказів, які підтверджують обставини, що зазначені заявником як підстави для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження;
Такими доказами можуть бути, зокрема, довідка суду в якому зберігаються матеріали справи № 752/156/24 з відображенням у ній інформації про те, чи наявні у справі докази вручення ОСОБА_1 копії постанови Київського апеляційного суду від 16 травня 2025 року, або копії матеріалів справи 
№ 752/156/24 в хронологічному порядку після оскарженої постанови апеляційного суду.
- надання суду документу, що підтверджує сплату судового збору в сумі 2 422,40 грн.
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, визначених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Питання про відкриття касаційного провадження або про відмову у відкритті касаційного провадження буде вирішено колегією суддів після усунення недоліків касаційної скарги та її оформлення відповідно до вимог статті 392 ЦПК України.
Керуючись статтями 2, 185, 390, 392, 393 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Касаційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 18 липня 2024 року та постанову Київського апеляційного суду від 16 травня 2025 року у справі № 752/156/24 залишити без руху.
Визначити для усунення недоліків касаційної скарги строк - десять днів з дня вручення ОСОБА_1 копії цієї ухвали.
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута особі, яка її подала, а у разі, якщо наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження будуть визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею та оскарженню не підлягає.
Суддя В. В. Шипович