ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
11 червня 2026 року
м. Київ
справа № 619/7773/25
провадження № 51-1081км26
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду 
у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_4 , 
прокурора ОСОБА_5 ,
розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , на ухвалу Харківського апеляційного суду від 24 лютого 2026 року,
Зміст судових рішень судів першої та апеляційної інстанцій
Ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 08 січня 2026 року відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 , діючого в інтересах ОСОБА_7 , на постанову начальника сектора дізнання ВП № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області від 30 березня 2024 року про закриття кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) за № 12024226030000002 від 03 лютого 2024 року.
Ухвалою Харківського апеляційного суду від 24 лютого 2026 року залишено без задоволення клопотання представника заявника ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_6 про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 08 січня 2026 року.
Вимоги й узагальнені доводи, викладені в касаційній скарзі
У касаційній скарзі адвокат ОСОБА_6 порушує питання про скасування ухвали Харківського апеляційного суду від 24 лютого 2026 року з підстав істотного порушення вимог кримінального процесуального закону та призначення нового розгляду в суді апеляційної інстанції. 
Адвокат не погоджується з висновком апеляційного суду про відсутність поважних причин до поновлення пропущеного процесуального строку. Дійсно, резолютивну частину ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 08 січня 2026 року було доставлено в його електронний кабінет 10 січня 2026 року. Водночас повний текст ухвали було підписано електронним підписом судді 20 січня цього ж року, після чого судове рішення 21 січня 2016 року було оприлюднено в ЄДРСР. 22 січня 2026 року адвокат подав апеляційну скаргу. В розумінні ч. 1 ст. 117 КПК неможливість ознайомлення із повним текстом судового рішення та мотивами суду є поважною причиною пропуску процесуального строку.
ОСОБА_6 вказує, що відсутність повного тексту оскарженого рішення перешкодило йому дотриматися приписів п. 4 ч. 2 ст. 396 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), за якими у апеляційній скарзі мають бути зазначені обґрунтування вимог особи, яка подала апеляційну скаргу. 
Позиції учасників судового провадження
У судовому засіданні прокурор висловилась на користь задоволення касаційної скарги, просила ухвалу апеляційного суду скасувати як таку, що не відповідає вимогам кримінального процесуального закону та призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції. 
Інших учасників судового провадження було повідомлено про дату, час і місце касаційного розгляду, однак у судове засідання вони не з`явилися, клопотань про особисту участь або відкладення судового засідання від них не надходило. 
Мотиви Суду
Заслухавши доповідь судді, думку прокурора, перевіривши матеріали провадження та доводи, викладені в касаційній скарзі, колегія суддів вважає, що касаційна скарга підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Відповідно до ч. 2 ст. 433 КПК суд касаційної інстанції переглядає судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій у межах касаційної скарги. 
Згідно зі ст. 438 КПК підставами для скасування або зміни судових рішень при розгляді справи в суді касаційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність, невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого.
Відповідно до приписів ст. 370 КПК судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим: законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом; обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 цього Кодексу; вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.
Однією з основних засад судочинства є забезпечення права на апеляційний перегляд справи (п. 8 ч. 1 ст. 129 Конституції України).
Право особи на апеляційне оскарження спрямовано насамперед на реалізацію гарантованого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод права на справедливий суд. 
Європейський суд з прав людини неодноразово зазначав, що ст. 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.
Виходячи з положень ч. 1 ст. 412 КПК, істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.
Перевіривши матеріали провадження та доводи касаційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційний суд не врахував наведених вище вимог закону.
Частиною 1 ст. 117 КПК встановлено, що пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.
Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним і його вирішення покладається на розсуд суду. При цьому, під поважними причинами необхідно розуміти лише ті обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.
За висновком об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду в постанові від 27 травня 2019 року (справа № 461/1434/18, провадження № 51 - 6470кмо18), у випадку необізнаності заінтересованих осіб з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення, вказане за їхнім клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч. 1 ст. 117 КПК.
З матеріалів провадження вбачається, що 08 січня 2026 року слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області оголосив резолютивну частину ухвали, постановленої за результатами розгляду скарги адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , на постанову начальника сектора дізнання ВП № 2 Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області від 30 березня 2024 року про закриття кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 12024226030000002.
Апеляційний суд, відмовивши в поновленні пропущеного процесуального строку, виходив із того, що строк апеляційного оскарження закінчується 13 січня 2026 року, що резолютивну частину ухвали слідчого судді адвокату ОСОБА_8 було доставлено в електронний кабінет 10 січня 2026 року, що відсутні обґрунтовані перешкоди для подачі апеляційної скарги в межах визначеного законом строку.
Водночас, як убачається з системи «Електронний суд», повний текст ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 08 січня 2026 року підписано електронним підписом судді 20 січня 2026 року, а в ЄДРСР ця ухвала була оприлюднена 21 січня 2026 року, що також видно з даних, опублікованих у цьому реєстрі.
Як убачається з матеріалів провадження за скаргою на рішення слідчого про закриття кримінального провадження за № 12024226030000002, представник ОСОБА_7 - адвокат ОСОБА_6 звертався до Дергачівського районного суду Харківської області із заявою, у якій надав згоду на отримання документів на його електронну адресу в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі.
Отже, ОСОБА_6 , повідомивши місцевий суд про бажання отримувати процесуальні документи, зокрема, рішення по суті справи, у системі «Електронний суд», обґрунтовано очікував отримати повний текст ухвали слідчого судді від 08 січня 2026 року в електронному виді, що за викладених вище обставин могло відбутися не раніше ніж після підписання ухвали слідчим суддею 20 січня 2026 року особистим електронним підписом, тобто фактично після спливу строку апеляційного оскарження. 
Враховуючи вказане, обґрунтованими є доводи адвоката про те, що доступ до повного тексту ухвали слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 08 січня 2026 року він отримав після закінчення строку на її оскарження.
У цьому провадженні ОСОБА_7 та її представник адвокат ОСОБА_6 не були ознайомлені з мотивами прийнятого слідчим суддею рішення до дня надіслання захиснику його повного тексту 20 січня 2026 року через систему «Електронний суд» та оприлюднення судового рішення в ЄДРСР 21 січня 2026 року.
Водночас адвокат ОСОБА_6 діяв без невиправданих затримок у часі щодо оскарження ухвали слідчого судді, оскільки після отримання документу в електронному кабінеті 20 січня 2026 року, підготував та подав апеляційну скаргу 22 січня 2026 року, що відповідає встановленому законом строку для подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді та свідчить про сумлінність останнього в контексті висновків об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду в постанові від 27 травня 2019 року (справа № 461/1434/18, провадження № 51 - 6470кмо18).
Колегія суддів Верховного Суду вважає, що апеляційний суд без належного з`ясування всіх обставин, які мають значення для правильного вирішення клопотання особи про поновлення пропущеного процесуального строку, необґрунтовано відмовив у задоволенні клопотання представника ОСОБА_7 - адвоката ОСОБА_6 про поновлення строку апеляційного оскарження, в розумінні приписів ч. 1 ст. 117 КПК надав неправильну оцінку тим обставинам, на які посилався адвокат як на поважну причину пропуску процесуального строку, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 438 КПК є підставою до скасування оскарженого рішення і призначення нового розгляду у суді апеляційної інстанції на підставі п. 2 ч. 1 ст. 436 вказаного Кодексу.
Отже, касаційна скарга адвоката ОСОБА_6 підлягає задоволенню, ухвала апеляційного суду - скасуванню з призначенням нового розгляду в суді апеляційної інстанції, за наслідками якого необхідно ухвалити судове рішення, яке відповідає вимогам кримінального процесуального закону.
Керуючись статтями 433, 434, 436, 438, 441, 442 КПК, Верховний Суд
ухвалив:
Касаційну скаргу адвоката ОСОБА_6 задовольнити.
Ухвалу Харківського апеляційного суду від 24 лютого 2026 року скасувати і призначити новий розгляд у суді апеляційної інстанції. 
Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає. 
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2  ОСОБА_3