ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/16538/20 Суддя (судді) першої інстанції: Салюк П.І.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2026 року м. Київ

Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
судді-доповідача Аліменка В.О.,
суддів Безименної Н.В., Файдюка В.В.
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 01 липня 2025 р. у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправними та скасування приписів,-
В С Т А Н О В И Л А
ОСОБА_1 звернувся в суд з позовною заявою до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якій просив суд: 
визнати протиправними та скасувати приписи Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 11.09.2019 р.: про зупинення підготовчих та будівельних робіт; про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
На обґрунтування заявлених позовних вимог позивач зазначає, що у відповідача були відсутні передбачені законом підстави як для призначення, так і для продовження проведення перевірки щодо дотримання ним вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. У зв`язку з цим, на думку позивача, усі документи, складені та прийняті відповідачем за результатами такої перевірки, є незаконними та не можуть породжувати правових наслідків.
Позивач вважає, що приписи про зупинення підготовчих та будівельних робіт, а також про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил від 11.09.2019, видані відповідачем на підставі результатів зазначеної перевірки, прийняті з порушенням вимог законодавства, є протиправними та такими, що порушують його права й законні інтереси.
Рішенням Хмельницького окружного адміністративного суду від 01 липня 2025 року позов задоволено.
Не погоджуючись із рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить оскаржуване рішення скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначає, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини справи, неправильно застосував норми матеріального права та дійшов помилкових висновків щодо наявності підстав для задоволення позову. Апелянт вказує, що спірна позапланова перевірка була призначена та проведена Департаментом на підставі звернення громадян і відповідно до вимог законодавства у сфері державного архітектурно-будівельного контролю, а тому підстави для визнання її результатів незаконними відсутні.
На думку апелянта, суд першої інстанції безпідставно дійшов висновку про порушення порядку проведення перевірки, оскільки направлення на її проведення було вручено уповноваженій особі, а строк здійснення контрольного заходу продовжено у межах та спосіб, визначені Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю. Апелянт наголошує, що законодавство допускає можливість одноразового продовження строку проведення позапланової перевірки за наявності відповідного рішення керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Крім того, апелянт зазначає, що під час проведення перевірки було встановлено виконання позивачем будівельних робіт без документів, які надають право на їх виконання, а також без належно затвердженої проєктної документації, у зв`язку з чим відповідач був зобов`язаний вжити передбачених законом заходів реагування, зокрема видати приписи про зупинення підготовчих та будівельних робіт та усунення виявлених порушень.
Також апелянт вказує, що оскаржувані приписи були прийняті в межах наданих законом повноважень та за наявності встановлених перевіркою порушень вимог містобудівного законодавства, а тому відсутні правові підстави для їх скасування. На переконання апелянта, суд першої інстанції не надав належної оцінки встановленим під час перевірки обставинам та доказам, наявним у матеріалах справи, що призвело до ухвалення незаконного судового рішення.
Переглядаючи справу в межах доводів апеляційної скарги на предмет законності та обґрунтованості оскаржуваного рішення, колегія суддів виходить з наступного.
Як убачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, на адресу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) надійшло звернення Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації від 16.07.2019 № 100-10819, в якому зазначається, що ГБК "Киянка" виконуються роботи по будівництву капітальних будівель на вул. Ак. Заболотного, 5 у місті Києві без документа, який надає право на виконання будівельних робіт.
14.08.2019 року Департаментом з питань, державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) видано наказ "Про проведення позапланової перевірки" № 616.
Пунктом 1 зазначеного наказу Управління контролю за будівництвом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) уповноважено здійснити проведення позапланової перевірки: ГБК "Киянка" (код ЄДРПОУ 22865031, 03187, м. Київ, вул. Академіка Заболотного, будинок 5) на предмет дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання будівельних робіт на вул. Академіка Заболотного, 5 у Голосіївському районі м. Києва.
На виконання п. 2 наказу відповідача від 14.08.2019 р. № 616 "Про проведення позапланової перевірки" 15.08.2019 р. ДАБК оформлено направлення для проведення планового (позапланового) заходу б/н щодо дотримання суб`єктом містобудування ГБК "Киянка" вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил із строком дії з 15.08.2019 року по 29.08.2019 року.
20.08.2019 р. начальником інспекційного відділу № 2 управління контролю за будівництвом Ю. Пікаловою подано службову записку Директору Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва В.Кузьменку, яка містить прохання видати направлення для проведення позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності суб`єкта містобудування, ОСОБА_1 , на вул. Академіка, Заболотного, 5 у Голосіївському районі м. Києва.
20.08.2019 року відповідачем оформлено направлення для проведення планового (позапланового) заходу б/н зі строком дії з 20.08.2020 р. до 02.09.2019 р.
10.09.2019 року заступником директора Департаменту Т. Попчук подано службову записку Директору Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва В.Кузьменку, яка містить прохання продовжити термін проведення перевірки на два робочі дні з 10.09.2019 р. по 11.09.2019.
10.09.2019 року відповідачем оформлено направлення для проведення планового (позапланового) заходу б/н зі строком дії з 10.09.2020 р. до 11.09.2019 р.
11.09.2019 року за результатами проведеної відповідачем перевірки щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності складно акт б/н, у якому встановлені порушення ОСОБА_1 норм законодавства у сфері містобудування.
11.09.2019 року відповідачем винесено припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт та припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил.
Позивач, вважаючи, що видання відповідачем приписів про зупинення підготовчих та будівельних робіт та усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил є протиправним та таким, що порушує його права та інтереси звернувся до суду з позовом.
Надаючи правову оцінку обставинам справи, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові, економічні, соціальні та організаційні засади здійснення містобудівної діяльності в Україні, спрямовані на створення повноцінного життєвого середовища для населення, забезпечення охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання природних ресурсів та збереження об`єктів культурної спадщини, визначені Законом України «Про основи містобудування».
Відповідно до статті 7 Закону України «Про основи містобудування» державне регулювання у сфері містобудування здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою та Радою міністрів Автономної Республіки Крим, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування, а також центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у зазначеній сфері, центральним органом виконавчої влади, уповноваженим на здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, та іншими органами в межах повноважень і в порядку, визначених законодавством.
Таким органом державного архітектурно-будівельного контролю є Державна архітектурно-будівельна інспекція України та її територіальні органи.
Частиною першою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин, передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль являє собою сукупність заходів, спрямованих на забезпечення дотримання замовниками будівництва, проєктувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Зазначеним Законом встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю відповідно до порядку, затвердженого Кабінетом Міністрів України.
Такий контроль проводиться безпосередньо на об`єктах будівництва шляхом здійснення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
При цьому позаплановою вважається перевірка, яка не передбачена затвердженим планом роботи відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Однією з визначених законом підстав для проведення позапланової перевірки є надходження звернення фізичної або юридичної особи щодо порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Підготовчі та будівельні роботи, які здійснюються з порушенням вимог законодавства, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженої проєктної документації або будівельного паспорта забудови земельної ділянки, а також виконуються без набуття права на їх проведення, підлягають зупиненню до усунення відповідних порушень.
Згідно з частиною третьою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час проведення перевірок наділені правом у разі виявлення порушень вимог містобудівного законодавства, будівельних норм, стандартів і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженої проєктної документації або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові до виконання приписи щодо усунення таких порушень, а також приписи про зупинення підготовчих та будівельних робіт.
Відповідно до пункту 2 Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року №553 (у редакції, чинній на момент призначення перевірки), державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється з метою перевірки дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проєктної документації, державних будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проєктування об`єктів містобудування, технічних умов та інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, а також архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень та застосування будівельної продукції.
Крім того, предметом такого контролю є дотримання порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загальних та спеціальних журналів виконання робіт, оформлення виконавчої документації, складання актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи, а також інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проєктною документацією щодо створення об`єкта будівництва.
Згідно з пунктом 6 частини першої статті 7 Закону України «Про основи містобудування» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється, зокрема, шляхом контролю за дотриманням вимог законодавства у сфері містобудування, будівельних норм, державних стандартів і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проєктування та проєктної документації.
Положеннями пункту 5 та абзацу першого пункту 7 Порядку №553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється шляхом проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
При цьому позаплановою перевіркою є перевірка, яка не включена до плану роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Із змісту пункту 7 Порядку №553 вбачається, що підставою для проведення позапланової перевірки, серед іншого, є звернення фізичних або юридичних осіб щодо порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів. Водночас у разі необхідності такий строк може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступника, але не більше ніж на два робочі дні.
Під час здійснення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення на проведення відповідного контрольного заходу.
Частинами першою - третьою статті 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», положення якого відповідно до частини п`ятої статті 2 цього Закону поширюються на спірні правовідносини, встановлено, що для проведення планового або позапланового заходу державного нагляду (контролю) відповідний орган видає наказ, рішення або розпорядження, в якому обов`язково зазначаються найменування суб`єкта господарювання, щодо якого проводиться захід, а також предмет перевірки.
На підставі такого наказу, рішення або розпорядження оформлюється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником відповідного органу або його заступником із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові та засвідчується печаткою.
У посвідченні (направленні) обов`язково зазначаються найменування органу державного нагляду (контролю), найменування суб`єкта господарювання чи його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи-підприємця, щодо діяльності яких здійснюється перевірка, їх місцезнаходження, номер і дата наказу, на виконання якого проводиться захід, перелік посадових осіб, які беруть участь у його здійсненні, дата початку та дата завершення перевірки, її вид, форма, підстави проведення, предмет перевірки, а також відомості про попередній контрольний захід.
Отже, однією з обов`язкових умов належного оформлення документів, які надають право на проведення позапланової перевірки, є чітке визначення та зазначення законної підстави для здійснення такого контрольного заходу.
Як установлено судом та підтверджується матеріалами справи, підставою для призначення позапланової перевірки об`єкта будівництва щодо дотримання ГБК «Киянка» вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил стало звернення Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації від 16.07.2019 №100-10819. У зазначеному зверненні містилася інформація про виконання ГБК «Киянка» будівельних робіт зі спорудження капітальних будівель за адресою: АДРЕСА_1 без документа, який надає право на виконання будівельних робіт.
Під час виїзду посадової особи Департаменту з метою проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю було встановлено, що будівельні роботи з надбудови другого та третього поверхів над гаражними боксами №№256, 329, 388, 451, 452, 453 за вказаною адресою фактично здійснюються ОСОБА_1 , який є членом ГБК «Киянка».
У зв`язку з цим 20.08.2019 начальником інспекційного відділу №2 управління контролю за будівництвом Ю. Пікаловою було подано службову записку директору Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва В. Кузьменку з пропозицією видати направлення на проведення позапланової перевірки щодо дотримання ОСОБА_1 вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності на об`єкті, розташованому по вул. Академіка Заболотного, 5 у Голосіївському районі міста Києва.
На виконання зазначеної службової записки 20.08.2019 відповідачем оформлено направлення на проведення позапланового заходу державного архітектурно-будівельного контролю зі строком дії з 20.08.2019 по 02.09.2019.
Колегія суддів звертає увагу, що відповідно до абзацу десятого пункту 7 Порядку №553 строк проведення позапланової перевірки не може перевищувати десяти робочих днів. Лише у разі необхідності такий строк може бути одноразово продовжений за письмовим рішенням керівника відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю або його заступника, але не більше ніж на два робочі дні.
Отже, сукупна тривалість позапланової перевірки, з урахуванням можливого продовження, не може перевищувати дванадцяти робочих днів.
При цьому колегія суддів виходить з того, що чинне законодавство не передбачає можливості зупинення, переривання або поновлення позапланової перевірки після завершення строку її проведення. Відтак продовження перевірки повинно здійснюватися безперервно та розпочинатися з першого робочого дня після закінчення строку, визначеного у первинному направленні. Формою такого продовження має бути відповідне письмове рішення керівника органу державного архітектурно-будівельного контролю, прийняте у межах повноважень, визначених пунктом 7 Порядку №553.
Водночас матеріали справи свідчать, що первинним направленням від 20.08.2019 строк проведення перевірки було визначено до 02.09.2019 включно. У подальшому, на підставі службової записки від 10.09.2019, відповідачем оформлено нове направлення на проведення позапланової перевірки від 10.09.2019 зі строком дії з 10.09.2019 по 11.09.2019.
Таким чином, між завершенням строку дії першого направлення та початком проведення перевірки за другим направленням існувала перерва з 03.09.2019 по 09.09.2019, що виключає можливість розцінювати дії відповідача як продовження раніше розпочатої перевірки.
Наведені обставини свідчать про те, що у період з 10.09.2019 по 11.09.2019 Департаментом фактично було проведено нову позапланову перевірку того самого об`єкта будівництва та того самого суб`єкта містобудування на підставі того самого звернення Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації від 16.07.2019 №100-10819.
Разом з тим ні Закон України «Про регулювання містобудівної діяльності», ні Порядок №553 не наділяють орган державного архітектурно-будівельного контролю повноваженнями повторно призначати та проводити позапланову перевірку одного й того самого об`єкта на підставі одного й того самого звернення за відсутності нових обставин або нових визначених законом підстав.
За таких обставин колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що відповідачем було порушено встановлений законом порядок проведення позапланової перевірки, оскільки контрольний захід у період з 10.09.2019 по 11.09.2019 проведено без належних правових підстав, передбачених статтею 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пунктом 7 Порядку №553.
Аналогічний підхід щодо необхідності неухильного дотримання контролюючими органами встановленої законом процедури проведення перевірок висловлено Верховним Судом України у постанові від 27.01.2015 у справі №21-425а14, в якій зазначено, що недотримання вимог законодавства щодо порядку призначення та проведення перевірки тягне за собою визнання такої перевірки незаконною та виключає настання будь-яких правових наслідків, пов`язаних із її проведенням.
Колегія суддів також бере до уваги правову позицію Європейського суду з прав людини, викладену у рішенні у справі «Рисовський проти України» (заява №29979/04), відповідно до якої принцип належного урядування передбачає обов`язок державних органів діяти послідовно, прозоро та у спосіб, який забезпечує юридичну визначеність правовідносин. Орган державної влади, який не дотримується власних процедур або не забезпечує їх належного застосування, не може отримувати вигоду від власних порушень.
Системний аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що акт перевірки, складений за результатами контрольного заходу, проведеного з порушенням установленої законом процедури, не може вважатися належним та допустимим доказом у розумінні частини другої статті 74 КАС України.
Відтак рішення суб`єкта владних повноважень, прийняті за результатами такої перевірки та засновані на висновках акта, який отримано з порушенням вимог закону, не можуть вважатися правомірними та підлягають скасуванню.
Подібний правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 20.03.2018 у справі №810/1438/17.
З огляду на наведене колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про протиправність спірних приписів, оскільки вони були прийняті за результатами перевірки, проведеної з порушенням вимог законодавства щодо підстав та порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що спірна позапланова перевірка була проведена відповідачем з порушенням вимог статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та пункту 7 Порядку №553, оскільки після завершення строку її проведення контролюючим органом фактично було призначено та проведено новий захід державного архітектурно-будівельного контролю на підставі того самого звернення та щодо того самого об`єкта будівництва без наявності передбачених законом підстав.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає обґрунтованим висновок суду першої інстанції про те, що оскаржуваний припис прийнято на підставі результатів перевірки, проведеної з порушенням установленої законом процедури, а відтак такий припис не може вважатися правомірним та підлягає скасуванню.
Посилання апелянта на те, що проведення перевірки у період з 10.09.2019 по 11.09.2019 є продовженням раніше розпочатого контрольного заходу, колегія суддів відхиляє як безпідставні. Положення чинного законодавства не передбачають можливості переривання позапланової перевірки та її подальшого поновлення через певний проміжок часу. Натомість продовження строку проведення перевірки допускається лише у випадках та порядку, прямо визначених пунктом 7 Порядку №553, і має здійснюватися безперервно в межах встановлених законом строків.
Також колегія суддів не приймає доводи апеляційної скарги про те, що сам факт виявлення під час перевірки можливих порушень містобудівного законодавства свідчить про правомірність оскаржуваного припису. Дотримання суб`єктом владних повноважень встановленої законом процедури проведення перевірки є обов`язковою передумовою законності будь-яких рішень, прийнятих за її результатами. Порушення порядку призначення та проведення перевірки виключає можливість використання її результатів як належної підстави для застосування заходів державного архітектурно-будівельного контролю.
Не заслуговують на увагу й посилання апелянта на наявність звернення Голосіївської районної в місті Києві державної адміністрації як самостійну підставу для проведення повторної перевірки, оскільки вказане звернення вже було реалізоване шляхом проведення позапланового контрольного заходу, який завершився 02.09.2019. Законодавством не передбачено можливості неодноразового проведення перевірок на підставі одного й того самого звернення за відсутності нових обставин чи нових підстав для здійснення державного контролю.
Таким чином, доводи апеляційної скарги не спростовують правильності висновків суду першої інстанції та зводяться до власного тлумачення апелянтом норм законодавства і переоцінки встановлених судом обставин справи.
За таких обставин колегія суддів дійшла висновку, що оскаржуваний припис прийнятий відповідачем поза межами наданих законом повноважень, на підставі результатів перевірки, проведеної без належних правових підстав та з порушенням установленої процедури, у зв`язку з чим суд першої інстанції обґрунтовано визнав його протиправним та скасував. 
Враховуючи викладене, колегія суддів доходить висновку, що суд першої інстанції повно і всебічно з`ясував обставини справи, надав належну правову оцінку зібраним доказам та правильно застосував норми матеріального і процесуального права. Доводи апеляційної скарги зводяться до незгоди відповідача з правовою оцінкою суду першої інстанції та не спростовують висновків цього суду, у зв`язку з чим апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а рішення суду першої інстанції слід залишити без змін.
Відповідно до п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.
Інші доводи апеляційної скарги не заслуговують на увагу, оскільки не впливають на висновки суду, викладені в оскаржуваному судовому рішенні.
За таких обставин, рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим, і доводи апелянта, викладені у скарзі, не свідчать про порушення судом норм матеріального чи процесуального права, які могли б призвести до неправильного вирішення справи.
Отже при ухваленні оскаржуваної постанови судом першої інстанції було дотримано всіх вимог законодавства, а тому відсутні підстави для її скасування.
За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки справа відповідно до п. 3 ч. 6 ст. 12 КАС України є справою незначної складності, судове рішення суду апеляційної інстанції згідно з п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених цим пунктом.
Керуючись ст. ст. 241, 242, 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 329 КАС України, колегія суддів,-
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційну скаргу Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) - залишити без задоволення.
Рішення Хмельницького окружного адміністративного суду від 01 липня 2025 року- залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її ухвалення та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків передбачених п. 2 ч. 5ст.328 КАС України.

Суддя-доповідач В.О. Аліменко

Судді Н.В. Безименна

В.В. Файдюк