Справа № 175/18747/25
Провадження № 2/175/3901/25
РІШЕННЯ 
Іменем України
"15" червня 2026 р. с-ще Слобожанське

Дніпровський районний суд Дніпропетровської області у складі: 
головуючого - судді Білоусової О.М.,
за участю секретаря судового засідання – Яшиної М.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в с-щі Слобожанське в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Краматорської міської ради, третя особа: Друга краматорська державна нотаріальна контора про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
ВСТАНОВИВ:
Позивач звернулась до суду з позовом до Краматорської міської ради, третя особа: Друга краматорська державна нотаріальна контора про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якому вказує, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки – ОСОБА_2 .
Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на належне йому майно, яке складається з квартири за адресою: АДРЕСА_1 .
Вказує, що після себе ОСОБА_2 заповітів не залишав, зазначає, що спадкоємців після смерті ОСОБА_2 , окрім позивачки немає.
З метою отримання спадщини після смерті ОСОБА_2 позивачка звернулась до нотаріуса Другої краматорської державної нотаріальної контори, проте постановою нотаріуса Другої краматорської державної нотаріальної контори від 11.08.2025 року позивачці було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії через те, що нею був пропущений строк звернення до нотаріальної контори з відповідною заявою про прийняття спадщини.
Вважає, що пропустила строк подання заяви з поважних причин та просить встановити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.
Позивач у судове засідання не з`явилась, про місце, час та дату судового засідання повідомлена належним чином, у позовній заяві просила про розгляд справи за її відсутності.
Представник відповідача у судове засідання не з`явився, про місце, час та дату судового засідання повідомлений належним чином, надала до суду відзив, в якому вказува, що позивачем не наведено обґрунтування неподання заяви про прийняття спадщини після смерті батька і до початку пандемії. Просив розглядати справу без їх участі.
Представник третьої особи у судове засідання не з`явився, про місце, час та дату судового засідання повідомлений належним чином, надав до суду заяву, в якому просив розглядати справу без їх участі.
Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку. 
Судом встановлено, щовідповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 24.04.1978 року, ОСОБА_3 народилась ІНФОРМАЦІЯ_2 , актовий запис №797. Батьками записані – ОСОБА_2 та ОСОБА_4 .
Згідно копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 , зареєстрованого відділом державної реєстрації актів цивільного стану Краматорського міського управління юстиції у Донецькій області, ОСОБА_5 та ОСОБА_3 зареєстрували шлюб 19.07.2011 року, актовий запис №390. Після реєстрації шлюбу прізвище чоловіка та дружини - ОСОБА_6  та ОСОБА_6  відповідно.
Відповідно до копії свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3 , зареєстрованого Краматорським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , актовий запис №689.
Згідно довідки №23636 щодо державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, що виникло в установленому законодавством порядку до 01.01.2013 року, вбачається, що станом на 31.12.2012 року право власності на квартиру/будинок за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстровано у КП «БТІ» за ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 1-ю Краматорською ДНК 22.11.2002 року №1-11003..
З метою отримання спадщини після смерті ОСОБА_2 , позивачка 11.08.2025 року звернулась до нотаріуса Другої краматорської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 , державним нотаріусом Другої краматорської державної нотаріальної контори Костюковою Н.С. 11.08.2025 року ОСОБА_1 відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв`язку з пропуском строку, встановленого законодавством для прийняття спадщини.
Позивач посилається на наявність поважної причини пропуску строку на подачу заяви про прийняття спадщини, а саме на необхідність дотримання карантинних обмежень і запобігання зараженню й поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) створили позивачці перешкоди у тому, щоб своєчасно подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини після смерті батька, потім у зв`язку із активними бойовими діями та підвищеною загрозою для життя та здоров`я у місті Краматорську Донецької області існували об`єктивні, непереборні істотні труднощі, які перешкоджали позивачці вчасно в установлений законодавством України строк, звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті батька. Також зазначила, що вважала, що заяву про прийняття спадщини можна подати в будь-який час не пропустивши строк.
Згідно ч. 3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять всі права і обов`язки, які належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно ч. ч. 1, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
У відповідності до ст. 1272 ЦК України, у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Суд звертає увагу на те, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини, при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
В обґрунтування поважності причини пропуску строку для прийняття спадщини позивач посилається на необхідність дотримання карантинних обмежень і запобігання зараженню й поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19) створили позивачці перешкоди у тому, щоб своєчасно подати до нотаріуса заяву про прийняття спадщини після смерті батька, потім у зв`язку із активними бойовими діями та підвищеною загрозою для життя та здоров`я в Україні існували об`єктивні, непереборні істотні труднощі, які перешкоджали позивачці вчасно в установлений законодавством України строк, звернутися до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті батька. Також зазначила, що вважала, що заяву про прийняття спадщини можна подати в будь-який час не пропустивши строк.
Вирішуючи питання поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, суд повинен враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку, з огляду на обставини конкретної справи. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК не застосовуються.
Головною ознакою поважних причин є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.
За конкретних фактичних обставин кожної справи суд має оцінювати тривалість пропуску строку для прийняття спадщини, що має важливе правове значення.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Тобто, законодавство України не містить вичерпного переліку поважних причин пропуску строку на прийняття спадщини, а також чітко не вказує які причини є поважними.
Разом з цим, не є поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини: незнання про смерть спадкодавця; юридична необізнаність спадкоємця про порядок прийняття спадщини, похилий вік; непрацездатність; встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини; невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину; відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини; несприятливі погодні умови; перебування в депресії у зв`язку зі смертю спадкодавця, оскільки глибокі душевні страждання через смерть близької чи знайомої людини відчуває переважна більшість людей.
Верховний Суд неодноразово наголошував, що оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття.
Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду (постанова Верховного Суду від 17.08.2023року у справі №626/274/22 (провадження №61-8694св23)).
Відповідно до положень частини першої статті 81 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» визначено, що з 12 березня 2020 року до 03 квітня 2020 року на усій території України установлено карантин.
Постановою Кабінету Міністрів України від 27 червня 2023 року відмінено з 24 год 00 хв 30 червня 2023 на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.
Від 24 лютого 2022 року Указом Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні воєнний стан.
Судом встановлено, що позивачка протягом періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, тобто в період з 06.03.2018 року по 06.09.2018 року не обґрунтувала підстав поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини. А поважність причин пропуску строку на які посилається позивачка (поширення коронавірусної хвороби (COVID-19) та активні бойові дії та підвищена загроза для життя та здоров`я в Україні) існували в період з 12.03.2020 року по теперішній час, тобто поза межами шестимісячного строку для прийняття спадщини.
Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17.12.2021 у справі № 369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини.
У зв`язку із наведеним, суд робить висновок про відсутність підстав для задоволення позовних вимог та визначення додаткового строку для прийняття спадщини, оскільки обставини, якими обґрунтовані підстави позову, не свідчать про неможливість вчинення позивачкою дій з дня відкриття спадщини щодо прийняття спадщини, не є об`єктивними та непереборними труднощами, з якими закон пов`язує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини.
За таких обставин суд дійшов висновку про те, що позивачем не подано доказів поважності причин пропуску строку на подання заяви про прийняття спадщини, тому позовні вимоги задоволенню не підлягають.
Керуючись ст. ст. 4, 5, 12, 13, 76-81, 89, 259, 264-268 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:
У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Краматорської міської ради, третя особа: Друга краматорська державна нотаріальна контора про встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини – відмовити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закритті апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржено до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення (підписання, складання повного судового рішення).
Учасник справи, якому повне рішення суду не були вручені у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Суддя О. М. Білоусова