У х в а л а
30 червня 2026 року
м. Київ
Справа № 707/434/24
Провадження № 61-7066ск26
Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду Гудими Д. А. ознайомився із касаційною скаргою ОСОБА_1 (далі - скаржниця), інтереси якої представляє адвокат Бочаров Олександр Михайлович (далі - адвокат),
на рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 13 лютого 2026 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 16 квітня 2026 року 
у справі за позовом скаржниці до ОСОБА_2 (далі - відповідач) про визнання майна спільним сумісним майном подружжя та визнання права власності на його частини і
в с т а н о в и в :
1. У лютому 2024 року скаржниця звернулася до суду з позовом, у якому просила: 
- визнати спільним сумісним майном її та відповідача житловий будинок загальною площею 85,7 кв. м, житловою площею 49,5 кв. м, розташований за адресою: АДРЕСА_1 (далі - будинок); 
- у порядку поділу спільного сумісного майна подружжя визнати за кожною зі сторін право власності на 1/2 частину будинку та земельної ділянки загальною площею 0,25 га з кадастровим номером7124987000:03:001:0385 (далі - земельна ділянка).
2. 13 лютого 2026 року Черкаський районний суд Черкаської області ухвалив рішення, згідно з яким відмовив у задоволенні позову.
3. 16 квітня 2026 року Черкаський апеляційний суд ухвалив постанову, згідно з якою залишив без змін рішення суду першої інстанції.
4. 25 травня 2026 року адвокат в інтересах скаржниці сформував у системі «Електронний суд» касаційну скаргу (вх. № 16726/0/220-26 від 25 травня 2026 року), у якій просив скасувати зазначені судові рішення й ухвалити нове - про задоволення позову.
5. 9 червня 2026 року Верховний Суд у складі судді Другої судової палати Касаційного цивільного суду постановив ухвалу, згідно з якою залишив без руху касаційну скаргу та встановив для усунення її недоліків десятиденний строк з дня вручення копії тієї ухвали. Скаржниця мала надати документи, які підтверджують дійсну вартість спірного майна і на їх основі самостійно розрахувати та сплатити судовий збір.
6. 17 червня 2026 року адвокат в інтересах скаржниці сформував у системі «Електронний суд» заяву про усунення недоліків касаційної скарги (вх. № 19483/0/220-26 від 17 червня 2026 року), до якої додав довідку про оціночну вартість об`єкта нерухомості (згідно з якою вартість будинку та земельної ділянки становить 307 383,19 грн і 265 981,23 грн відповідно) та квитанцію про сплату 4 586,91 грн судового збору.
7. Верховний Суд вважає, що слід продовжити строк на усунення недоліків касаційної скарги.
8. До касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону (пункт 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України).
8.1. Скаржниця додала до заяви про усунення недоліків касаційної скарги квитанцію про сплату 17 червня 2026 року 4 586,91 грн, що не відповідає розміру цього збору, встановленому Законом України «Про судовий збір».
8.2. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом (частина друга статті 133 ЦПК України).
8.3. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (частина перша статті 4 Закону України «Про судовий збір»).
8.4. За змістом підпункту 7 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору встановлюється у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги від розміру оспорюваної суми, але не більше 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб за позовними заявами майнового характеру, а у справах, в яких предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав (крім права власності на майно), відшкодування шкоди здоров`ю (крім моральної шкоди), - не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
8.5. За змістом підпункту 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру встановлюється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Такий мінімум згідно зі статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» із 1 січня 2024 року становив 3 028,00 грн.
8.6. При поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі - застосовується коефіцієнт 0,8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору (частина третя статті 4 Закону України «Про судовий збір»).
8.7. Верховний Суд в ухвалі від 9 червня 2026 року про залишення касаційної скарги без руху вказав, що скаржниця оскаржила судові рішення щодо усіх майнових вимог. У тій ухвалі суд виклав формулу розрахунку судового збору, згідно з якою за наданою скаржницею вартістю будинку та земельної ділянки вона мала сплатити за подання касаційної скарги 9 505,05 грн. Однак сплатила лише 4 586,91 грн. Крім того, у формулі не було відображено розрахунок судового збору за частину другої позовної вимоги щодо визнання за відповідачем права власності на 1/2 будинку та 1/2 земельної ділянки.
8.8. З огляду на це скаржниця повинна була правильно сплатити: ((307 383,19 грн + (307 383,19 грн / 2 + 265 981,23 грн / 2) х 2 (вимоги про визнання по 1/2 частині земельної ділянки та будинку за скаржницею та відповідачем)) х 1 % х 200 % х 0,8 = 14 091,96 грн. Однак сплатила лише 4 586,91 грн, тому повинна доплатити 9 505,05 грн судового збору.
Реквізити для оплати: отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102; код отримувача: 37993783; банк отримувача: Казначейство України (ЕАП); номер рахунку отримувача: UA288999980313151207000026007; код класифікації доходів бюджету: 22030102; найменування платежу: судовий збір (Верховний Суд, 055); призначення платежу: *;101; НОМЕР_1 ; судовий збір, за скаргою ОСОБА_1 (Касаційний цивільний суд), справа № 707/434/24).
8.9. Скаржниця має надати суду документ про доплату судового збору у розмірі, визначеному за законом, а також докази надсилання цього документа відповідачеві, як цього вимагають частини сьома-дев`ята статті 43 ЦПК України (пункт 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України).
8.10. Строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом, а якщо такі строки законом не визначені, - встановлюються судом (частина перша статті 120 ЦПК України).
8.11. Встановлений судом процесуальний строк може бути продовжений судом за заявою учасника справи, поданою до закінчення цього строку, чи з ініціативи суду (частина друга статті 127 ЦПК України).
8.12. Верховний Суд вважає, що встановлений процесуальний строк для усунення недоліків касаційної скарги слід продовжити на п`ять днів із дня вручення адвокатові або скаржниці копії цієї ухвали.
9. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві (речення друге частини третьої статті 185 ЦПК України).
Керуючись статтями 120, 127, 185, 260, 261, 392, 393 ЦПК України,
п о с т а н о в и в :
продовжити на п`ять днів із дня вручення цієї ухвали  ОСОБА_1 строк на усунення недоліків касаційної скарги на рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 13 лютого 2026 року та постанову Черкаського апеляційного суду від 16 квітня 2026 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільним сумісним майном подружжя та визнання права власності на його частини.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.
Суддя		Д. А. Гудима