РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
24 червня 2026 року 	справа № 580/12645/25 	
	м. Черкаси 	
Черкаський окружний адміністративний суд у складі судді Л.В.Трофімової за участі секретаря судового засідання Д.О.Сніцар розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження адміністративну справу №580/12645/25 за позовом ОСОБА_1 (адреса проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 /адресу реєстрації не зазначає) [представник позивача – адвокат Маламед Вадим Борисович, діє на підставі ордеру серії АА №100490] до Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області (вул. Смілянська 23, м. Черкаси, 18001, код ЄДРПОУ 21366538) [представник відповідача – Мирошниченко Лариса Вікторівна, діє на підставі довіреності від 29.08.2025], третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача Пенсійний фонд України (вулиця Бастіонна 9, м.Київ, 01014, ЄДРПОУ 00035323) [представник третьої особи – Курганська Леся Вікторівна, діє на підставі довіреності від 12.02.2025] про визнання протиправною бездіяльності та зобов`язання вчинити дії, ухвалив рішення.
І. ПРОЦЕДУРА / ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ
13.11.2025 вх.№56668/25 представник позивача — адвокат Маламед Вадим Борисович (ордер серії АА №1709085 - а.с.31 т.3) у позовній заяві просить (редакція за вх.№60888/25): 
– визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області стосовно громадянки ОСОБА_1 в розрахунках, наведених у протоколі від 02.07.2025 №909190192844 з ознаками дискримінації;
– зобов`язати розробити та впровадити заходи, спрямовані на недопущення подальшої дискримінації позивача (представниці дискримінованої групи громадян України, євреїв та неєвреїв, асоційованих з ними, які виїхали на постійне місце проживання до Ізраїлю), зокрема: шляхом аналізу внутрішніх практик, співпраці з профільними громадськими організаціями та проведення просвітницької роботи серед працівників територіальних органів Пенсійного фонду України;
– зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області скасувати всі зміни, внесені Відповідачем до електронної пенсійної справи ОСОБА_1 в режимі «макетної обробки», як таких, що здійснені у спосіб, не передбачений чинним законодавством та відновлення попередніх значень;
– зобов`язати скасувати результати протиправних розрахунків пенсії, здійснених із порушенням вимог законодавства, зокрема: протоколі розрахунку від 15.02.2024 №971010146722 ;
– зобов`язати застосувати до ОСОБА_1 (загальний, передбачений законом) порядок поновлення, нарахування та розрахунку пенсії з використанням стандартних алгоритмів програмного забезпечення ІКІС ПФУ, без ручного або «макетного» втручання в електронну пенсійну справу;
– зобов`язати включити ОСОБА_1 до кола осіб, яким Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області проводить індексацію, автоматичні масові перерахунки, доплати та надбавки до пенсії, відповідно до пенсійного законодавства в редакції, чинній на момент здійснення перерахунку пенсії для фактичної виплати;
– здійснити перерахунок поточної пенсії позивача та недоотриманої пенсії ОСОБА_1 з 21.07.2022 з урахуванням щомісячної адресної допомоги, як особі, якій призначена пенсія по 2 групі інвалідності «І кат. - ліквідатори, особи з інвалідністю унаслідок аварії на ЧАЄС» відповідно до постанови КМУ від 23.02.2024 №185, з урахуванням розміру підвищення пенсій відповідно до п.3 постанови КМУ від 16 лютого 2022 №118 «Про індексацію пенсій та заходи щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2022 році», п. 4 постанови КМУ від 24 лютого 2023 № 168 «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2023 році», відповідно до статей 27, 28 та частин 2, 3 статті 42, пунктів 4-1, 4-3 Прикінцевих положень Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» та постанов Кабінету Міністрів України від 01.04.2020 №251 та від 20.02.2019 №124 «Питання проведення індексації пенсій у 2019 році», саме — в чинній редакції на момент виконання судового рішення, з використанням стандартних алгоритмів програмного забезпечення ІКІС ПФУ, без ручного або «макетного» втручання в електронну пенсійну справу, та здійснити виплату нарахованої пенсії за винятком уже виплачених сум за вказаний період, з нарахуванням компенсації втрати частини доходів.
Згідно із ухвалою від 16.02.2026 відкрите провадження у справі за правилами спрощеного (письмове) позовного провадження.
27.02.2026 вх.№10361/26 представник Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області звернулася до суду із клопотанням про закриття провадження, у задоволенні ухвалою від 18.03.2026 відмовлено. 15.04.2026 суд здійснив перехід до загального позовного провадження, 28.05.2026 закрив підготовче провадження та призначив розгляд справи.
20.05.2026 представник Позивача звернувся до суду із заявою про відвід суді, 21.05.2026 суд визнав необґрунтованою заяву представника ОСОБА_1 від 20.05.2026 за вх.№27345/26 про відвід судді та передав у порядку, визначеному частиною 1 статті 31 КАС України для визначення судді, який буде здійснювати вирішення. 
25.05.2026 Черкаський окружний адміністративний суд (суддя О.А. Рідзель) відмовив у задоволенні заяви представника ОСОБА_1 від 20.05.2026 (вх. від 20.05.2026 №27345/26) про відвід судді Л.В.Трофімової в адміністративній справі №580/12645/25.
Верховний Суд у справі №826/16958/17 ЄДРСР 77537724 зазначив: якщо від наявності доказу залежить визначення предмета спору та підтримання позивачем відповідних вимог, позивач не може перекладати на суд власний обов`язок визначитися з предметом спору. 
Ініціювавши судовий розгляд справи, позивач насамперед повинен активно використовувати визначені законом процесуальні права, здійснювати їх з метою, з якою такі права надано. Реалізація особою процесуальних прав невіддільна від виконання нею процесуального обов`язку щодо сприяння встановленню в судовому процесі дійсних обставин у справі з метою отримання правосудного судового рішення. Аналогічні правові висновки викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 12 січня 2023 року у справі № 9901/278/21.
ІІ. ДОВОДИ ПОЗИВАЧА
В обґрунтуванні адміністративного позову зазначається, що 12.09.2014 ОСОБА_1 виїхала з України до Ізраїлю на постійне місце проживання. Згідно із рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 28.02.2018 у справі №823/68/18 відповідача зобов`язано управління Пенсійного фонду України в м. Черкасах Черкаської області провести поновлення та виплату пенсії за віком  ОСОБА_1 з 21.02.2014 відповідно до норм Закону України “Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування” у розмірі не меншому за прожитковий мінімум для осіб, які втратили працездатність, на підставі документів, що знаходяться в пенсійній справі ОСОБА_1 з проведенням індексації і компенсації втрати частини доходів. На заяву представника Позивача від 09.06.2025 про добровільне виконання рішення від 21.02.2025 у справі №580/606/25 та заборону здійснення ручної обробки пенсійної справи Позивача за допомогою модуля «макетна обробка», Відповідач листом від 08.07.2025 №6927-6408/11-02/8-2300/25 повідомив:«згідно із рішенням суду ОСОБА_1 нараховано пенсію за період з 21.07.2022 до 30.06.2025 на рахунок, відкритий в уповноваженому банку: у подальшому виплата пенсії здійснюватиметься щомісячно на визначений ОСОБА_1 рахунок», проте Відповідач не надав розрахунків нарахованої та виплаченої суми доплати пенсії за період з 21.07.2022 до 30.06.2025, у зв`язку з чим представник Позивача звернувся до Відповідача із запитом про надання інформації. У листі від 18.08.2025 №8329-7852/M-02/8-2300/25 зазначено, що Відповідач на виконання рішення поновив виплату пенсії ОСОБА_1 та здійснив нарахування за період з 21.07.2022 до 30.06.2025 на рахунок, відкритий в уповноваженому банку. З доданого до листа протокол розрахунку відповідача від 15.02.2024 №971010146722 Позивач дізналася, що Відповідач здійснив протиправний розрахунок її пенсії з 21.07.2022 в сумі 4001,16 грн, меншій ніж очікувала Позивач, яка не подавала заяву про перехід на інший вид пенсії. Представник позивача дізнався, що відповідач, запровадив «окремий порядок відновлення виплати пенсії» - пенсія була нарахована в твердому розмірі, встановленому на момент припинення виплати, замість розміру, що мав би бути нарахований на момент прийняття рішення про поновлення у справі №823/68/18 та здійснити фактичну виплату. Таке вибіркове ставлення, на думку адвоката, є дискримінаційним способом перерахунку пенсії без індексації та доплати особі, яка постаждала від ЧАЕС, у зв`язку із чим змушений звернутися до суду. 
ІІІ. ДОВОДИ ВІДПОВІДАЧА ТА ТРЕТЬОЇ ОСОБИ
Відповідач позов не визнав, подав до суду 04.03.2026 за вх.№11192/26 відзив на позовну заяву, де зазначив, що на виконання рішення суду у справі №823/68/18 ОСОБА_1 з 21.02.2014 поновлено пенсію за віком у сумі 1516,34 грн, а саме: 638,46 грн: розмір пенсії за віком, обчислений з урахуванням стажу та заробітку, що визначений на 21.02.2014 (1197,91 грн * 1,00372 (коефіцієнт заробітної плати) * 0,53100 (коефіцієнт страхового стажу)); 310,54 грн - доплата до прожиткового мінімуму (949,00 грн); 121,31 грн - доплата за стаж понад 20 років (638,46 грн * 19%); 379,60 грн - додаткова пенсія за шкоду, заподіяну здоров`ю, особі з інвалідністю ІІ групи внаслідок Чорнобильської катастрофи; 66,43 грн - підвищення дітям війни. Пенсію за дорученням з поточного рахунку ОСОБА_1 в АТ КБ «ПриватБанк» отримувала довірена особа до 31.03.2021.Згідно з рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 18.03.2022 у справі №580/1525/22 зобов`язано Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області перераховувати пенсію ОСОБА_1 з перерахунком на момент виплати та з компенсацією втрати частини доходів на її банківський рахунок, у мотивувальній частині рішення суду зазначено, що відповідач зобов`язаний поновити та виплачувати Позивачці пенсію з компенсацією, вказані в рішенні суду у справі №823/68/18. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21 липня 2022 року у справі №580/1525/22 рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 18 березня 2022 року залишено без змін. На виконання рішення суду у справі №580/1525/18 ОСОБА_1 з 21.07.2022 (з дати набрання рішення суду у справі №580/1525/22 законної сили) поновлено виплату пенсії у сумі 1449,91 грн (1516,34 грн (розмір пенсії ОСОБА_1 станом на 21.02.2014) - 66,43 грн (надбавка дітям війни, що виплачується громадянам України, ОСОБА_1 згідно з копією посвідчення особи, поданою адвокатом 24.06.2022 №5561, є громадянкою Ізраїлю). Згідно із постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 15.12.2023 у справі №580/7110/23 зобов`язано Головне управління здійснити перерахунок пенсії та виплатити пенсію ОСОБА_1 за період з 21.07.2022 відповідно до ст. 27, абз. 2 ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 28 Закону №1058-IV, з урахуванням індексації, передбаченої ст. 42 Закону №1058-IV, додаткової пенсії особам з інвалідністю 2 групи з числа ліквідаторів 1-ї категорії відповідно до п. 5 постанови Кабінету Міністрів України №112 від 25.03.2014 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України з питань пенсійного забезпечення», підвищення дітям війни відповідно до п. 6 постанови Кабінету Міністрів України від 25.03.2014 №112 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України з питань пенсійного забезпечення», компенсаційної виплати 80-ти річним, за винятком виплачених сум. На виконання постанови суду у справі №580/7110/23 пенсію ОСОБА_1 із 21.07.2022 перераховано, розмір становить 4001,16 грн, зокрема: 2442,32 грн - розмір пенсії за віком, обчислений з урахуванням стажу та заробітку (3764,40 грн * 1,17 * 1,11 * 1,11 * 1,14 * 1,00372 (коефіцієнт заробітної плати) * 0,39333 (коефіцієнт страхового стажу)); 157,68 грн - доплата до розміру 40 відсотків мінімальної заробітної плати, визначеної Законом України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» (до 2600,00 грн = 6500,00 грн (мінімальна заробітна плата із 01.01.2022) * 40%); 385,13 грн - доплата за стаж понад 20 років (2027,00 грн * 19%); 379,60 грн - додаткова пенсія за шкоду, заподіяну здоров`ю, особі з інвалідністю ІІ групи внаслідок Чорнобильської катастрофи; 66,43 грн - надбавка дитині війни; 570,00 грн - щомісячна компенсаційна виплата особі, якій виповнилося 80 і більше років, згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 01.04.2020 №251 (500 грн * 1,14). З 01.02.2024 виплату пенсії ОСОБА_1 призупинено до з`ясування у зв`язку із закриттям рахунку в АТ КБ «Приватбанк» за заявою власника. Рішенням Черкаського окружного адміністративного суду від 21.02.2025 у справі №580/606/25 зобов`язано Головне управління здійснювати виплату поточної пенсії ОСОБА_1 , у тому числі суму недоотриманої пенсії, на визначений нею банківський рахунок № НОМЕР_2 , який відкрито в АТ «Ощадбанк». На виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 21.02.2025 у справі №580/606/25 ОСОБА_1 із 21.07.2022 проведено виплату пенсії на визначений банківський рахунок. Представник ОСОБА_1 адвокат Меламед В.Б. виявляє незгоду із розміром нарахованої ОСОБА_1 пенсії із 21.07.2022 на виконання постанови суду у справі №580/7110/23 у застосуванні не передбаченого законодавством порядку поновлення/ нарахування/ розрахунку пенсії, із протиправним втручанням та безпідставним внесенням змін до електронної пенсійної справи в режимі «макетної обробки», без використання стандартних алгоритмів розрахунку пенсії ІКІС ПФУ, у значно меншому фіксованому розмірі, без автоматичних перерахунків, осучаснення й індексації у розмірі, у порядку та у спосіб, не передбачених чинним законодавством на момент нарахування до виплати, проте органи Пенсійного фонду України здійснюють опрацювання електронних пенсійних справ з використанням Інтегрованої комплексної інформаційної системи Пенсійного фонду України «Підсистема призначення та виплати пенсій на базі електронної пенсійної справи» (далі - ІКІС «ППВП»), а для виконання рішень суду використовується модуль «макетна обробка даних», що призначений для надання можливості редагування інформації в пенсійних справах/ особових рахунках безпосередньо спеціалістами ПФУ без урахування алгоритмів, закладених в ППВП. Застосування режиму «макетна обробка» під час виконання постанови суду у справі №580/7110/23 пов`язане із необхідністю встановити до пенсії ОСОБА_1 всіх надбавок і доплат, зазначених у постанові суду. Дії Головного управління у спірних правовідносинах вчинені виключно на виконання резолютивних частин судових рішень №823/68/18, №580/1525/22, №580/7110/23, №580/606/25, що набрали законної сили на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені чинним законодавством України, тому неправомірність дій чи бездіяльність відсутні, а позовні вимоги не потребують задоволення.
03.03.2026 вх.№11141/26 представник Пенсійного фонду України надала до суду пояснення, та зазначила, що оскільки судовим рішенням у справі №580/7110/23 на Головне управління не покладено зобов`язань щодо перерахунку пенсії ОСОБА_1 у зв`язку зі збільшенням розміру прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність, та здійснення в подальшому індексації пенсії, для реалізації покладених судом зобов`язань в підсистемі «призначення та виплати пенсій на базі електронної пенсійної справи» Інтегрованої комплексної інформаційної системи Пенсійного фонду України (далі - ППВП ІКІС ПФУ) передбачена особливість «не підлягають масовому перерахунку, призначені за рішенням суду в твердих розмірах». Програмне забезпечення в ППВП ІКІС ПФУ розроблене відповідно до норм чинного законодавства, тому для забезпечення можливості виконання рішень суду щодо пенсійного забезпечення створено інструмент «макетна обробка», дозвіл на використання інструменту «макетна обробка» надається Пенсійним фондом України. Під час виконання судових рішень у межах покладених зобов`язань (зокрема рішенням у справі №580/7110/23, яким не передбачено встановлення щомісячної державної адресної допомоги), електронна пенсійна справа ОСОБА_1 з 01.07.2022 потребує опрацювання в режимі «макетна обробка», оскільки програмним забезпеченням не передбачено встановлення одночасно надбавки дитині війни та додаткової пенсії особам з інвалідністю ІІ групи із числа учасників ліквідації наслідків аварії на Чорнобильській АЕС. Застосування режиму «макетна обробка» здійснюється Головним управлінням з дозволу Пенсійного фонду України задля забезпечення виконання судових рішень відповідно до покладених на орган Пенсійного фонду зобов`язань, тому просить відмовити у задоволенні позовних вимог.
ІV. ОБСТАВИНИ СПРАВИ
Суд встановив, що ОСОБА_1 (18.06.1936 - а.с.210 т.3) відповідно до законодавства СРСР з 01.04.1991 призначена пенсія за віком ЧАЕС (а.с.213-214, а.с.216-217 т.3), відповідно до протоколу від 16.09.1998 здійснений (за заявою а.с.211-212 т.3) перерахунок пенсії у зв`язку з переходом на пенсію по інвалідності ІІІ групи ЧАЕС (дата настання 07.09.1998 - а.с.196-199, а.с.215 т.3), згідно з витягом із актом огляду у МСЕК до довідки серії МСЕ №002124 від 03.10.2001 встановлена ІІ група захворювання, пов`язаного з роботами на ЧАЕС (а.с.200 т.3), згідно з атестатом від 2013 призначена пенсія за Законом про соціальний захист потерпілих від аварії на ЧАЕС та помісячна державна допомога особі з інвалідністю унаслідок Чорнобильської катастрафи виплачено до 31.01.2014 (а.с.195 т.3). 
Суд встановив, що ОСОБА_1 13.08.2013 подала заяву до органу ПФУ у м.Черкасах: прошу закрити мою пенсійну справу у зв`язку з виїздом на пмж до Ізраїля, дата виїзду 20.08.2013 (а.с.209 т.3), виплата призначеної пенсії ОСОБА_1 за Законом про соціальний захист потерпілих від аварії на ЧАЕС та помісячна державна допомога особі з інвалідністю ІІ групи унаслідок Чорнобильської катастрафи припинена у зв`язку з виїздом до Ізраїлю на постійне місце проживання.
28.02.2018 Черкаський окружний адміністративний суд у справі №823/68/18 вирішено: зобов`язати управління Пенсійного фонду України в м. Черкасах Черкаської області провести поновлення та виплату пенсії за віком ОСОБА_1 з 21.02.2014 відповідно до норм Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» в розмірі не меншому за прожитковий мінімум для осіб, які втратили працездатність, на підставі документів, що знаходяться в пенсійній справі ОСОБА_1 з проведенням індексації і компенсації втрати частини доходів."
18.03.2022 згідно з рішенням Черкаського окружного адміністративного суду у справі №580/1525/22 вирішено: визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області щодо припинення виплати пенсії  ОСОБА_1 на її банківський рахунок; зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області перераховувати пенсію  ОСОБА_1 з перерахунком на момент виплати та з компенсацією втрати частини доходів на її банківський рахунок НОМЕР_3 .
15.12.2023 згідно з постановою Шостого апеляційного адміністративного суду у справі №580/7110/23 вирішено: рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 13 вересня 2023 року скасувати та ухвалити нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити частково: визнати протиправним і скасування рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області від 07.02.2023 №971010146722 про перерахунок пенсії ОСОБА_1 ; зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області здійснити перерахунок пенсії та виплатити пенсію ОСОБА_1 за період з 21.07.2022 відповідно до ст. 27, абз. 2 ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 2 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», з урахуванням індексації, передбаченої ст. 42 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», додаткової пенсії особам з інвалідністю з числа ліквідаторів 1-ї категорії відповідно до п. 5 постанови Кабінету Міністрів України №112 від 25.03.2014 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України з питань пенсійного забезпечення» підвищення дітям війни відповідно до п. 6 постанови Кабінету Міністрів України №112 від 25.03.2014 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України з питань пенсійного забезпечення», компенсаційної виплати 80-ти річним, за винятком виплачених сум".
21.02.2025 згідно з рішенням Черкаського окружного адміністративного суду у справі №580/606/25 вирішено: визнати протиправними дії Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області щодо відмови у виплаті ОСОБА_1 пенсійних виплат на банківський рахунок № НОМЕР_2 , відкритий в АТ «Ощадбанк»; зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області здійснювати виплату поточної пенсії ОСОБА_1 , у тому числі суму недоотриманої пенсії, на визначений нею банківський рахунок № НОМЕР_2 , який відкрито в АТ «Ощадбанк».
У відповідь на заяву від 09.06.2025 про добровільне виконання рішення від 21.02.2025 у справі №580/606/25 та заборону здійснення ручної обробки пенсійної справи Позивача за допомогою модуля «макетна обробка», Відповідач листом від 08.07.2025 №6927-6408/П1-02/8-2300/25 повідомив: «згідно із рішенням суду ОСОБА_1 нараховано пенсію за період з 21.07.2022 до 30.06.2025 на рахунок, відкритий в уповноваженому банку. У подальшому виплата пенсії здійснюватиметься щомісячно на визначений ОСОБА_1 рахунок». У відповідь на запит про надання інформації Відповідач листом від 18.08.2025 №8329-7852/M-02/8-2300/25 зазначено, що на виконання рішення поновив виплату пенсії  ОСОБА_1 , та здійснив нарахування за період з 21.07.2022 до 30.06.2025 на рахунок, відкритий в уповноваженому банку. Відповідач під час поновлення виплати пенсії Позивача вказав у графі «особливості» - «не підлягають МП, признач, за ріш.суду в тверд. розм. - з 21.07.2022 по довічно; ПРИЗНАЧЕННЯ ЗА РІШЕННЯМ СУДУ». Під час виконання судового рішення у справі №580/606/25 «макетна обробка» не використовувалася.
Розглянувши подані документи і матеріали, перевіривши повідомлені аргументи щодо обставин справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів сукупно, суд дійшов висновку, що позов належить задовольнити частково з огляду на таке.
V. НОРМАТИВНО-ПРАВОВЕ РЕГУЛЮВАННЯ СПІРНИХ ПРАВОВІДНОСИН
Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Згідно з п. 6 ч. 1 ст. 92 Конституції України основи соціального захисту, форми і види пенсійного забезпечення визначаються виключно законами України.
Згідно із статтею 46 Конституції громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.
У разі змін законодавчого регулювання відносин, що може спричинити зменшення розміру пенсійних виплат, які має одержувати особа, застосовним до таких змін є загальне правило, що його містить припис частини першої статті 58 Конституції України, за яким закони та інші нормативні акти не мають зворотної дії в часі (Рішення № 5-р(ІІ)/2026 у справі за конституційною скаргою щодо відповідності Конституції України абзацу першого пункту 131 розділу XV «Прикінцеві положення» Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» від 9 липня 2003 року № 1058?IV у редакції Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення пенсій» від 3 жовтня 2017 року № 2148–VIII).
Зоною відповідальності саме держави є те, щоб пенсії під час призначення були правомірно нараховані та своєчасно поновлені й виплачені. І всі помилки та прорахунки в цій сфері є саме помилками, що могли з`явитись лише як наслідок порушення принципу «неналежного урядування» (п.114 рішення ВС у справі №360/3611/20).
Судовий контроль за виконанням рішень є невід`ємною складовою ефективного правосуддя та гарантією захисту прав людини, включно з громадянами України, які перебувають за її межами. Верховний Суд підтвердив, що після набрання рішенням законної сили суд не втрачає свою юрисдикцію щодо забезпечення його реалізації. В умовах, коли державні органи затягують або формально підходять до виконання рішень, суд може застосовувати механізми контролю, включаючи встановлення строків, зобов`язання подати звіт або накладення штрафу. Саме судовий контроль є ефективним способом поновлення прав і довіри до судової системи. Особливої ваги суд надає забезпеченню прав громадян, які тимчасово або постійно перебувають за межами України, оскільки обов`язок держави гарантувати їм захист закріплено в частині третій статті 25 Конституції України (ухвала Верховного Суду від 3 березня 2025 року у справі № 160/5259/20 (адміністративне провадження № К/990/2574/22).
Принципи, засади і механізми функціонування системи загальнообов`язкового державного пенсійного страхування, призначення, перерахунку і виплати пенсій, надання соціальних послуг з коштів Пенсійного фонду, що формуються за рахунок страхових внесків роботодавців, бюджетних та інших джерел визначаються Законом України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» від 09 липня 2003 року № 1058-IV (далі - Закон № 1058-ІV). Відповідно до частини 1 статті 7 Закону № 1058-ІV загальнообов`язкове державне пенсійне страхування здійснюється за принципами, зокрема, рівноправності застрахованих осіб щодо отримання пенсійних виплат та виконання обов`язків стосовно сплати страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування. Згідно із пунктом 1 частини 1 статті 8 Закон № 1058-IV право на отримання пенсій та соціальних послуг із солідарної системи мають, зокрема, громадяни України, які застраховані згідно із цим законом та досягли встановленого цим законом пенсійного віку чи визнані особами з інвалідністю в установленому законодавством порядку і мають необхідний для призначення відповідного виду пенсії страховий стаж, а в разі смерті цих осіб - члени їхніх сімей, зазначені у статті 36 цього Закону, та інші особи, передбачені цим Законом. 
Згідно із частиною 3 статті 42 Закону № 1058-IV з 1 січня 2016 року у разі збільшення розміру прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність, визначеного законом, а також у разі збільшення розміру мінімальної заробітної плати, визначеної законом про Державний бюджет України на відповідний рік, підвищується розмір пенсії, обчислений відповідно до статті 28 цього Закону (крім пенсіонерів, які працюють (провадять діяльність, пов`язану з отриманням доходу, що є базою нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування). Перерахунок пенсії проводиться з дня встановлення нового розміру прожиткового мінімуму/мінімальної заробітної плати. Пенсіонерам, які працюють (провадять діяльність, пов`язану з отриманням доходу, що є базою нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування), після звільнення з роботи або припинення такої діяльності пенсія перераховується з урахуванням прожиткового мінімуму для осіб, які втратили працездатність/мінімальної заробітної плати, визначених законом на дату звільнення з роботи або припинення такої діяльності. Згідно із частинами 1 та 2 статті 42 Закону № 1058-ІV пенсії, призначені за цим Законом, індексуються відповідно до законодавства про індексацію грошових доходів населення.
Відповідно до Закону України від 03.10.2017 року № 2148-VIII «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо підвищення пенсій» було виключено частину 1 статті 42 Закону № 1058-IV та викладено у новій редакції частину 2 статті 42 цього Закону.
Згідно з абз.1 та 2 частини 2 статті 42 Закону № 1058-IV (в редакції від 11.10.2017) було установлено, що для забезпечення індексації пенсії щороку проводиться перерахунок раніше призначених пенсій шляхом збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії. Показник середньої заробітної плати (доходу) в Україні, який застосовується для обчислення пенсії, щороку збільшується на коефіцієнт, що відповідає 50 відсоткам показника зростання споживчих цін за попередній рік та 50 відсоткам показника зростання середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, за три календарні роки, що передують року, в якому проводиться збільшення, порівняно з трьома календарними роками, що передували року, який є попереднім щодо року, в якому проводиться збільшення.
Законом України від 03.10.2017 № 2148-VIII доповнено статтю 2 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення» від 03.07.1991 № 1282-XII частиною 5, якою визначено, що індексація пенсій здійснюється шляхом їх підвищення відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування.
Законом України від 15.02.2022 № 2040-IX «Про внесення змін до деяких законів України щодо вдосконалення пенсійного законодавства» було внесено зміни, серед іншого, до абзацу 1 частини 2 статті 42 Закону № 1058-IV та передбачено, що для забезпечення індексації пенсії щороку з 1 березня проводиться перерахунок раніше призначених пенсій шляхом збільшення показника середньої заробітної плати (доходу) в Україні, з якої сплачено страхові внески, та який враховується для обчислення пенсії.
Законом України від 15.02.2022 № 2040-IX викладено у новій редакції частину 5 статті 2 Закону України «Про індексацію грошових доходів населення" та установлено, що індексація пенсій проводиться у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України, із застосуванням коефіцієнта збільшення, що визначається відповідно до абзаців другого і третього частини другої статті 42 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування».
Крім індексації пенсії, передбаченої частиною першою цієї статті, у разі якщо величина середньомісячної заробітної плати штатного працівника в Україні за даними центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері статистики, за минулий рік зросла, з 1 березня поточного року розмір пенсії підвищується на коефіцієнт, що відповідає не менш як 20 відсоткам темпів зростання середньомісячної заробітної плати штатного працівника в Україні порівняно з попереднім роком, крім випадків, коли підвищення пенсійних виплат за минулий рік перевищило цей коефіцієнт. Якщо коефіцієнт підвищення пенсійних виплат у минулому році був менший, ніж зазначений у цій частині, то збільшення пенсій здійснюється з урахуванням попереднього підвищення.
Принцип законодавчого визначення умов і порядку його здійснення, полягає у забезпеченні чітких, рівних та прозорих правил для всіх суб`єктів, що беруть участь у цій системі. Умови, права та обов`язки щодо пенсійного страхування встановлюються виключно законами України. Це забезпечує правову визначеність і недопущення свавільного регулювання. Принцип загальнообов`язкового державного пенсійного страхування розуміється у прозорості умов нарахування пенсій, обчислення страхового стажу, розміру внесків і виплат. Законодавчо врегульовані умови покликані забезпечити справедливий розподіл пенсійних коштів між усіма учасниками системи, враховуючи сплачені внески та тривалість страхового стажу. Принцип диференціації розмірів пенсій залежно від тривалості страхового стажу та розміру заробітної плати (доходу) спрямований на забезпечення соціальної справедливості та мотивації до участі в системі страхування. Оскільки розмір пенсії прямо залежить від тривалості страхового стажу - це стимулює громадян працювати довше та сплачувати страхові внески протягом більшого періоду. Пенсійні виплати обчислюються з урахуванням заробітної плати, з якої сплачувалися страхові внески. Принцип диференціації розмірів пенсії залежно від тривалості страхового стажу та розміру заробітної плати спрямований на створення прозорої, справедливої та економічно обґрунтованої пенсійної системи, що забезпечує зв`язок між внесками, сплаченими до Пенсійного фонду України, та рівнем соціального забезпечення у пенсійному віці особи.
Відповідно до ч.5 ст.45 Закону України №1058-VI документи про призначення (перерахунок) пенсії розглядає територіальний орган Пенсійного фонду та не пізніше 10 днів з дня їх надходження приймає рішення про призначення (перерахунок) або про відмову в призначенні (перерахунку) пенсії. Цей строк може бути продовжений за рішенням керівника територіального органу Пенсійного фонду України на строк проведення додаткової перевірки достовірності відомостей про осіб, які належать загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню, умов їх праці та інших відомостей, передбачених законодавством, для визначення права на пенсію, але не більше ніж на 15 днів. 
Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону №1058-IV, затверджений постановою Правління Пенсійного фонду України від 25 листопада 2005 року №22-1 (далі Порядок №22-1). Відповідно до абз.1 розділу І Порядку 22-1 у редакції постанови правління Пенсійного фонду України 07.07.2014 № 13-1 подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону №1058-IV, затвердженого постановою Правління Пенсійного фонду України від 25.11.2005 №22-1, заява про призначення, перерахунок пенсії, поновлення, переведення з одного виду пенсії на інший (заява про призначення/перерахунок пенсії - додаток 1); заява про припинення перерахування пенсії на поточний рахунок пенсіонера в банку та отримання пенсії за місцем фактичного проживання, продовження виплати пенсії за довіреністю, виплату частини пенсії на непрацездатних членів сім`ї особи, яка перебуває на повному державному утриманні, виплату пенсії за шість місяців наперед у зв`язку з виїздом на постійне місце проживання за кордон, переведення виплати пенсії за новим місцем проживання (заява про виплату пенсії - додаток 2); заява про працевлаштування (звільнення), початок (припинення) діяльності, пов`язаної з отриманням доходу, що є базою нарахування єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування (додаток 3); заява про виплату недоотриманої пенсії у зв`язку зі смертю пенсіонера (додаток 4) подається заявником до територіального органу Пенсійного фонду України через структурний підрозділ, який здійснює прийом та обслуговування осіб. Згідно з п.4.3 Порядку №22-1 створення та обробка документів здійснюється із накладенням кваліфікованого електронного підпису працівників, відповідальних за здійснення операцій. Рішення за результатами розгляду заяви підписується керівником органу, що призначає пенсію (іншою посадовою особою, визначеною відповідно до наказу керівника органу, що призначає пенсію, щодо розподілу обов`язків), та зберігається в електронній пенсійній справі особи. Рішення за результатами розгляду заяви та поданих документів органом, що призначає пенсію, приймається не пізніше 10 днів після надходження заяви. Цей строк може бути продовжений за рішенням керівника органу, що призначає пенсію, на строк проведення додаткової перевірки достовірності відомостей про осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню, умов їх праці та інших відомостей, передбачених законодавством, для визначення права на пенсію, але не більше ніж на 15 днів. Рішення про перерахунок пенсії переглядається на найбільш вигідних умовах відповідно до абзаців першого-третього частини четвертої статті 42 Порядоку №22-1.
За загальним правилом, визнання таким, що втратив чинність, акта законодавства чи його скасування не поновлює дію актів, що ним скасовані або визнані такими, що втратили чинність; дія акта законодавства поновлюється шляхом прийняття аналогічного акта або нового акта, що містить спеціальну норму про відновлення дії попереднього акта та визначення спеціального порядку такого відновлення (окремі думки судді Верховного Суду від 12 лютого 2019 року у справі № 240/4937/18 та від 27 грудня 2019 року у справі № 160/8324/19, а також постанови Верховного Суду від 21 серпня 2018 року у справі № 807/1332/17, від 22 квітня 2019 року у справі № 820/601/17, від 19 березня 2019 року у справі № 591/2813/17, від 22 квітня 2019 року у справі № 820/601/17, від 02 жовтня 2019 року у справі № 804/215/18, від 23 жовтня 2019 року у справі № П/811/112/17 та від 25 травня 2022 року у справі № 420/2407/21 (https://reyestr.court.gov.ua/Review/117889743).
Постанова ВС у справі №240/1121/24 адміністративне провадження № К/990/33477/24 надіслана судом в ЄДРСР: 11.12.2024, зареєстрована 12.12.2024, забезпечено надання загального доступу: 12.12.2024, дата набрання законної сили: 10.12.2024 (ЄДРСР 123697656); окремі думки висловили: суддя Берназюк Я.О. - ЄДРСР 123917014, суддя Стародуб О.П. - ЄДРСР 123869529. Верховний Суд у постанові від 31.01.2025 у справі № 240/1126/24 ЄДРСР 124846905 зазначив: враховуючи висновки Верховного Суду у постанові від 10.12.2024 у справі № 240/1121/24, позивач має право на отримання пенсії, передбаченої статтею 54 Закону №796-ХІІ у редакції Закону № 230/96-ВР, у розмірі восьми мінімальних пенсій за віком, визначених законом України про Державний бюджет України на відповідний рік. У п.75 ВС вказав: Конституційний Суд України зауважив, що у разі не приведення нормативного регулювання, встановленого статтею 54 Закону № 796-ХІІ у редакції Закону №76-VIII щодо уповноваження Верховною Радою України Кабінету Міністрів України визначати своїми актами мінімальні розміри пенсії за інвалідністю, що настала унаслідок каліцтва чи захворювання, і пенсії у зв`язку з втратою годувальника внаслідок Чорнобильської катастрофи, у відповідність із Конституцією України та цим рішенням через три місяці з дня ухвалення Конституційним Судом України цього рішення, застосуванню підлягатиме частина четверта статті 54 Закону № 796-XII у редакції Закону № 230/96-ВР. У абзаці другому резолютивної частини рішення Конституційного Суду України від 03.04.2024 № 4-р(I)/2024 передбачено, що частина 3 статті 54 Закону України № 796-XII зі змінами, внесеними Законом України № 1584-ІХ, визнана неконституційною, втрачає чинність через три місяці з дня припинення чи скасування воєнного стану.
Верховний Суд у справі №640/16224/19 (провадження №К/9901/22967/20) зауважує, що як протиправну бездіяльність суб`єкта владних повноважень треба розуміти зовнішню форму поведінки (діяння) цього органу/його посадової особи, яка полягає (проявляється) у неприйнятті рішення чи у нездійсненні юридично значимих й обов`язкових дій на користь заінтересованих осіб, які на підставі закону та/або іншого нормативно-правового регулювання віднесені до компетенції суб`єкта владних повноважень, були об`єктивно необхідними і реально можливими для реалізації, але фактично не були здійснені.
У справі № 580/5382/22 ЄДРСР 110740077 за обставин, коли відповідач листом у відповідь на заяву повідомив у порядку Закону України «Про звернення громадян» від 02 жовтня 1996 р. № 393/96-ВР (Закон №393) про відсутність підстав для перерахунку пенсії, то суд апеляційної інстанції наголосив: втім жодного рішення за результатами розгляду заяви, як таке прямо передбачено правовими нормами, відповідачем прийнято не було.
Згідно із ст.3 Закону №393 заява (клопотання) - звернення громадян із проханням про сприяння реалізації закріплених Конституцією та чинним законодавством їх прав та інтересів. Рішення про відмову в задоволенні вимог, викладених у заяві (клопотанні), доводиться до відома громадянина в письмовій формі з посиланням на Закон і викладенням мотивів відмови із роз`ясненням порядку оскарження прийнятого рішення (ст.15 Закону № 393). Відповідно до ст.12 Закону №393 дія цього Закону не поширюється на порядок розгляду заяв і скарг громадян, встановлений кримінальним процесуальним, цивільним процесуальним, трудовим законодавством, законодавством про захист економічної конкуренції, Кодексом адміністративного судочинства України, законами України «Про судоустрій і статус суддів», «Про доступ до судових рішень», «Про запобігання корупції», «Про виконавче провадження», «Про адміністративну процедуру». Якщо вирішення питань, порушених у заявах (клопотаннях) і скаргах громадян, належить до предмета регулювання Закону України «Про адміністративну процедуру», вони розглядаються у порядку, встановленому зазначеним Законом України. Відповідно до Закону України «Про адміністративну процедуру» від 17 лютого 2022 р. № 2073-IX (далі Закон № 2073) адміністративний орган розглядає і вирішує справи, віднесені до його відання законом (предметна компетенція) (ч.1 ст.21 Закону № 2073). Адміністративний орган - орган виконавчої влади, орган влади Автономної Республіки Крим, орган місцевого самоврядування, їх посадова особа, інший суб`єкт, який відповідно до закону уповноважений здійснювати функції публічної адміністрації (п.1 ч.1 ст.2 Закону № 2073). 
У науково-практичному коментарі до Закону № 2073 зазначено: принципи добросовісності та розсудливості корелюються насамперед з п.5 та п.6 частини 2 ст.2 КАС України як критеріями для оцінки правомірності рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень.
Відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України під час вибору і застосування норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки, що викладені у постановах Верховного Суду. Згідно частини 5 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ч.4 ст.6 Закону України «Про адміністративну процедуру» висновки про застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх адміністративних органів, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.
Мотиви здійснення органами публічної влади власних повноважень мають відповідати мотивам, з якими ці повноваження були надані законом. Принцип «належного врядування» не має перешкоджати органам влади виправляти ненавмисні помилки, навіть ті, яких вони припустились унаслідок недбалості (АДМІНІСТРУВАННЯ І ВИ: Посібник - принципи адміністративного права у відносинах між особами та органами публічної влади / https://rm.coe.int/handbook-administration-and-you/1680a06311).
ВС у справі № 640/1873/22 ЄДРСР 112441883 зазначив: п.67 відповідно до додатку 1 до Порядку №22-1 заява про призначення/перерахунок пенсії, крім персональних даних особи, містить наступний розділ «прошу пенсію: призначити, перерахувати, поновити, перевести з одного виду на інший (непотрібне закреслити)»; п.68 заява про призначення (перерахунок, поновлення виплати раніше призначеної) пенсії не є зверненням у розумінні Закону № 393/96-ВР.
Конвенція Ради Європи про доступ до офіційних документів передбачає, що державний орган сприяє заявнику, наскільки це практично можливо, ідентифікувати запитуваний офіційний документ (ч.1 ст.5).
Право бути почутим, або право голосу, є одним із ключових принципів процесуальної справедливості. Ним вимірюється повага до особи, до її гідності, причому не тільки під час якогось процесу. Цей принцип є важливим під час вирішення процедурних питань в управлінській сфері. Якщо право особи бути почутою не забезпечується, то не виконується й процесуальна справедливість, значить, будь-який акт чи дія органів публічної влади є нікчемними (М.Білак. З повагою до особи / https://zib.com.ua/ua/print/132873-osnovni_principi).
Адміністративний суд не обмежений у виборі способів відновлення порушеного права особи і вправі обрати найбільш ефективний захисту такого права, який відповідає характеру порушення з урахуванням обставин конкретної справи, однак, перебирання непритаманних суду повноважень суб`єкта владних повноважень неможливе за відсутності всіх умов, необхідних для втручання у дискреційні повноваження відповідного суб`єкта. Рішення, яке приймається суб`єктом владних повноважень у межах його дискреційних повноважень є правомірним лише за умови, що воно відповідає всім критеріям, що визначені частиною другою статті 2 КАС України (висновки ВС у справі №380/13558/21).
Принцип юридичної визначеності вимагає поваги до принципу res judicata, тобто поваги до остаточного рішення суду. 
Преюдицію утворюють виключно лише ті обставини, що безпосередньо досліджувалися і встановлювалися судом, що знайшло відображення в мотивувальній частині судового акта. 
VІ. ОЦІНКА СУДУ
Згідно із ч.1 ст.2 КАС України завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів. Відповідно до частини 2 статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони, зокрема: на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Суд вирішує лише ті вимоги по суті спору, про вирішення яких клопочуть сторони, і за загальним правилом, не повинен виходити за межі вимог (постанова Верховного Суду 19.02.2019 у справі № 824/399/17-а).
Надаючи оцінку вимозі про визнання протиправною бездіяльності Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області стосовно громадянки ОСОБА_1 в розрахунках, наведених у протоколі від 02.07.2025 №909190192844 з ознаками дискримінації, суд бере до уваги, що Шостий апеляційний адміністративний суд у справі враховував: «оскільки рішенням суду у справі № 823/68/18 пенсійний орган зобов`язано поновити виплату пенсії та відповідач її поновив, проте постановив рішення про розмір поновленої пенсії, який не відповідає чинному законодавству. Тобто заява про перерахунок пенсії подається виключно коли, настає відповідна обставина. Проте, на думку представника позивачки, всі ці обставини вже настали у позивачки до моменту винесення рішення судом про поновлення пенсії та відповідач мав це врахувати без подання окремої заяви про перерахунок пенсії, натомість, вчинив неправомірно, та поновив пенсію у розмірі, що не відповідає чинному законодавству. Отже, позивачка не зобов`язана подавати окрему заяву про перерахунок пенсії, адже пенсія їй початково поновлена в розмірі, що не відповідає закону. Представник позивачки вказує, що відповідач протиправно зменшив розмір пенсії з 21.07.2022 з 3 913,49 грн до 1 449,91 грн без проведення масових перерахунків та індексацій та без врахування компенсаційної надбавки до пенсії 80-річним в розмірі 570 грн, що на його думку, не відповідає положенням законодавства дійсного на момент здійснення нарахування суми пенсії до виплати та протиправно не нарахував пенсію позивачки в розмірі не нижче ніж 4 800 грн, як особі ІІ групи інвалідності, що настала внаслідок каліцтва чи захворювання внаслідок Чорнобильської катастрофи відповідно до Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи». Натомість відповідач здійснив поновлення виплати пенсії позивачці в розмірі, визначеному не на дату нарахування пенсії до виплати, а на дату припинення виплати пенсії. Представник позивачки вважає, що в результаті допущеної дискримінації до позивачки, за ознакою, пов`язаною з її місцем проживання, відповідач істотно погіршує її майновий стан порівняно з пенсіонерами, що проживають в Україні, на електронну пошту пенсійного органу надійшла заява представника позивачки в довільній формі від 10.01.2023 щодо добровільного виконання судового рішення у справі № 580/1525/22. За результатами розгляду зазначеної скарги ГУ ПФ України в Черкаській області, листом від 08.02.2023 № 1211-285/П-03/8-2300/23, роз`яснено представнику позивачки, що пенсійним органом виконано судове рішення у справі № 580/1525/22. Натомість відповідач здійснив поновлення виплати пенсії позивачці в розмірі, визначеному не на дату нарахування пенсії до виплати, а на дату припинення виплати пенсії. Представник позивачки вважає, що в результаті допущеної дискримінації по відношенню до позивачки, за ознакою, пов`язаною з її місцем проживання, відповідач істотно погіршує її майновий стан в порівнянні з пенсіонерами, що проживають в Україні. Лист ГУ ПФ України в Черкаській області від 08.02.2023 № 1211-285/П-03/8-2300/23 носить роз`яснювальний характер і не є рішеннями пенсійного органу про відмову у перерахунку пенсії, відтак, позовні вимоги є передчасними, а тому не підлягають до задоволення. Відповідач стверджує: на даний час Позивачка, на виконання рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 28.02.2018 у справі № 823/68/18 отримує пенсію за віком відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», а тому одночасне отримання нею пенсії відповідно до положень Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» неможливе». Колегія суддів вважає за неможливе застосувати до позивачки приписи постанов Кабінету Міністрів України від 20.02.2019 № 124 «Питання проведення індексації пенсій у 2019 році», від 01.04.2020 № 251 «Деякі питання підвищення пенсійних виплат і надання соціальної підтримки окремим категоріям населення у 2020 році» оскільки представник позивачки просить захистити її право з 2021 року, коли така постанова регулювала перерахунок пенсії у 2020 році. Апеляційну скаргу адвоката Меламеда В.Б. від імені ОСОБА_1 задовольнити частково. Рішення Черкаського окружного адміністративного суду від 13 вересня 2023 року скасувати та ухвалити нову постанову, якою позовні вимоги задовольнити частково: визнати протиправним і скасування рішення Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області від 07.02.2023 № 971010146722 про перерахунок пенсії ОСОБА_1; зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області здійснити перерахунок пенсії та виплатити пенсію ОСОБА_1 за період з 21.07.2022 відповідно до ст. 27, абз. 2 ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 28 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», з урахуванням індексації, передбаченої ст. 42 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», додаткової пенсії інвалідам 2 групи з числа ліквідаторів 1-ї категорії відповідно до п. 5 Постанови Кабінету Міністрів України № 112 від 25.03.2014 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України з питань пенсійного забезпечення», підвищення дітям війни відповідно до п. 6 Постанови Кабінету Міністрів України № 112 від 25.03.2014 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України з питань пенсійного забезпечення», компенсаційної виплати 80-ти річним, за винятком виплачених сум. У задоволенні інших позовних вимог відмовити.
Загальновідомо з ЄДРСР 72618546, що Позивачем в обґрунтування позову зазначено, що позивач ОСОБА_1, громадянка України, мешкала в м. Черкасах, є особою похилого віку (81 рік), отримувала пенсію за віком. Представник позивача просив суд здійснювати розгляд справи за його відсутності. 21 червня 2017 року представник позивача звернувся до управління Пенсійного фонду України в м. Черкасах Черкаської області з письмовою заявою про поновлення виплати раніше призначеної пенсії з 21.02.2014, однак відповідач листом від 03.07.2017 №285/П-10 відмовив в задоволенні такого звернення, посилаючись на відсутністю відповідної міждержавної угоди між Україною та Ізраїлем. Як зазначив Верховний Суд України у постанові від 6 жовтня 2015 року справа № 21-2419а15, з дня набрання чинності рішення Конституційного Суду України від 7 жовтня 2009 року №25-рп/2009 управління ПФУ має відновити виплату пенсії громадянам України, які виїхали на постійне місце проживання за кордон. Стаття 8 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» встановлює, що право на отримання пенсій та соціальних послуг із солідарної системи мають особи, яким до дня набрання чинності цим Законом була призначена пенсія відповідно до Закону України «Про пенсійне забезпечення». Тобто, позивач, якому була призначена пенсія по віку, згідно із Законом України «Про пенсійне забезпечення», має право на отримання пенсії по віку, згідно з Законом України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» (рішення у справі № 823/68/18 набрало законної сили 03.05.2018).
Судовий контроль – це спеціальний вид провадження в адміністративному судочинстві, відмінний від позовного, що має спеціальну мету та полягає не у вирішенні нового публічно-правового спору, а у перевірці усіх обставин, що перешкоджають виконанню такої постанови суду та відновленню порушених прав особи-Позивача.
Суддя має уникати публічних заяв і коментарів щодо справ, які перебувають у його / її провадженні та інших суддів, не піддавати сумніву судові рішення, що набрали законної сили (ст.12 Кодексу суддівської етики).
Аналіз положень КАС України, дає підстави виокремити такі основні процесуальні засоби, за допомогою яких адміністративний суд забезпечує належне виконання судового рішення, яке набрало законної сили: 1) роз`яснення судового рішення (ст. 254); 2) судовий контроль за виконанням судового рішення (ст. ст. 382-382-2, 383); 3) заміна сторони виконавчого провадження (ст. 379); 4) поновлення пропущеного з поважних причин строку пред`явлення виконавчого листа до виконання (ст. 376); 5) відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення, зміна чи встановлення способу і порядку виконання (ст. 378); 6) зупинення виконання судових рішень лише у виключних випадках (ст. 375); 7) застосування як преюдиційних обставин, встановлених у судовому рішенні, що набуло законної сили, під час судового розгляду іншої справи.
ВС у постанові від 15 січня 2021 року у справі № 905/2135/19 зазначає, що, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (постанові або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо: встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторін, прізвища, імені, по батькові особи тощо), технічних помилок (тобто таких, що виникли в процесі виготовлення тексту рішення).
Якщо вимога про визнання протиправності дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень є юридичною передумовою для застосування інших способів захисту в межах того самого спірного правовідношення, пов`язаних з усуненням наслідків такого порушення, поновленням права чи належним виконанням відповідного обов`язку суб`єктом владних повноважень, такі вимоги не підлягають штучному дробленню. 
Вимога про зобов`язання відповідача у подальшому утримуватися від ручного втручання у пенсійну справу та забезпечити здійснення розрахунків в автоматичному режимі є похідною немайновою, оскільки конкретизує спосіб виконання рішення суду та випливає з основних вимог щодо застосування законного порядку нарахування пенсії. Вимога про здійснення виплати на визначений позивачем банківський рахунок є похідною немайновою, оскільки має технічний характер і залежить від задоволення вимог про перерахунок та виплату відповідних сум. Заявлені вимоги у частині визнання протиправною бездіяльності відповідача, скасування наслідків втручання до електронної пенсійної справи, застосування передбаченого законом порядку нарахування пенсії, проведення відповідних перерахунків та забезпечення виплати належних сум випливають з одного спірного публічно-правового правовідношення щодо належного пенсійного забезпечення позивачки з огляду на вирішені судом спори у справах № 823/68/18, № 580/1525/22, №580/7110/23, №580/606/25 (виклад вимог окремими пунктами не свідчить про наявність такої самої кількості самостійних немайнових вимог).
У задоволенні вимоги про визнання протиправною бездіяльность Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області стосовно громадянки ОСОБА_1 в розрахунках, наведених у протоколі від 02.07.2025 №909190192844 на виконання судового рішення (без повідомлення якого саме) з ознаками дискримінації належить відмовити як необгрунтованій і недоведеній, позаяк судовий контроль здійснюється у кожній вирішеній справі з використанням спеціального механізму (ст.382-382-3, ст.383, ст.287), в Відповідачем не прийнятий мотивований індивідуальний акт за результатом розгляду заяви представника позивача — адвоката Маламеда В.Б. в інтересах ОСОБА_1 від 09.06.2025 про добровільне виконання рішення у справі №580/606/25 щодо усіх поставлених питань, тому і у похідній немайновій вимозі про розробку та впровадження заходів щодо недопущення подальшої дискримінації потрібно відмовити, оскільки не спрямована безпосередньо на відновлення порушеного права Позивачки, а випливає з вимоги про визнання протиправної бездіяльності та має превентивний характер.
Суд не втручається і не підмінює повноваження органу ПФУ, не втручається у розробку та впровадження заходів щодо аналізу внутрішніх практик, співпраці з профільними громадськими організаціями та проведення просвітницької роботи серед працівників територіальних органів Пенсійного фонду України у контексті статті 6 Конституції України (державна влада в Україні здійснюється на засадах її поділу на законодавчу, виконавчу та судову).
Відповідно до п.60 постанови Верховного Суду у справі №160/12235/19 законодавець передбачив обов`язок суду змусити суб`єкта владних повноважень до правомірної поведінки, а не вирішувати питання, що належать до функцій і виключної компетенції останнього, тому втручання в таку діяльність є формою втручання в дискреційні повноваження органу та виходить за межі завдань адміністративного судочинства. 
У задоволенні неконкретизованих (щодо дати і на виконання якого саме рішення, позаяк на виконання рішення у справі №580/606/25 згідно із заявою від 09.06.2025 макетна обробка не застосована) вимог про зобов`язання Відповідача скасувати всі зміни, що внесені Відповідачем до електронної пенсійної справи позивача в режимі “макетної обробки”, як таких, що здійснені у спосіб, не передбачений чинним законодавством та відновлення попередніх значень, застосувати до Позивача (загальний, передбачений законом) порядок поновлення, нарахування та розрахунку пенсії з використанням стандартних алгоритмів програмного забезпечення ІКІС ПФУ, без ручного або «макетного» втручання в електронну пенсійну справу, включити Позивача до кола осіб, яким Відповідач проводить індексацію, автоматичні масові перерахунки, доплати та надбавки до пенсії, відповідно до пенсійного законодавства в редакції, чинній на момент здійснення перерахунку пенсії для фактичної виплати належить відмовити, позаяк суд не вправі перебирати на себе повноваження органів ПФУ та суду, який може здійснити контроль у кожній вирішеній справі № 823/68/18, № 580/1525/22, №580/7110/23, №580/606/25 та/або змінити порядок і спосіб виконання.
У задоволенні вимог зобов`язати здійснити перерахунок поточної пенсії позивача та недоотриманої пенсії позивача з 21.07.2022 з урахуванням щомісячної адресної допомоги, як особі, якій призначена пенсія по 2 групі інвалідності «І кат. - ліквідатори, особи з інвалідністю унаслідок аварії на ЧАЄС» відповідно до постанови КМУ від 23.02.2024 №185, з урахуванням розміру підвищення пенсій відповідно до п.3 постанови КМУ від 16 лютого 2022 №118 «Про індексацію пенсій та заходи щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2022 році», п. 4 постанови КМУ від 24 лютого 2023 № 168 «Про індексацію пенсійних і страхових виплат та додаткових заходів щодо підвищення рівня соціального захисту найбільш вразливих верств населення у 2023 році», відповідно до статей 27, 28 та частин 2, 3 статті 42, пунктів 4-1, 4-3 Прикінцевих положень Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» та постанов Кабінету Міністрів України від 01.04.2020 №251 та від 20.02.2019 №124 «Питання проведення індексації пенсій у 2019 році», саме — в чинній редакції на момент виконання судового рішення (якого саме рішення не вказано, проте в заяві від 09.06.2025 йдеться про добровільне виконання рішення №580/606/25 щодо рахунку для виплат і макетна обробка не застосовна), з використанням стандартних алгоритмів програмного забезпечення ІКІС ПФУ, без ручного або «макетного» втручання в електронну пенсійну справу, та здійснити виплату нарахованої пенсії за винятком уже виплачених відповідачем сум за вказаний період (період не вказаний, а з 21.07.2022 не є періодом), з нарахуванням компенсації втрати частини доходів належить відмовити як необгрунтованій, позаяк суд не перебирає на себе повноваження органів ПФУ, доказів нарахованої і невиплаченої пенсії представник Позивача не надав у додатках до позовної заяви, а лист Відповідача не є рішенням у межах адміністративного провадження з дотриманням принципів належного врядування.
Верховний Суд у постанові від 16 квітня 2020 року у справі № 200/11292/19-а дійшов правового висновку про те, що системний аналіз наведених вище положень дає змогу дійти висновку, що основними умовами для виплати суми компенсації є: порушення встановлених строків виплати нарахованих доходів (у тому числі пенсії) та виплата нарахованих доходів. Виплата компенсації втрати частини доходів здійснюється в день виплати основної суми доходу. Аналогічна правова позиція висловлена в постановах Верховного Суду від 16.05.2019 у справі № 134/89/16-а, від 10.02.2020 у справі № 134/87/16-а, від 05.03.2020 у справі № 140/1547/19.
Звертаючись до суду з позовом про захист своїх прав, позивач обтяжений обов`язком довести «небезпідставність» своїх доводів щодо порушеного права за захистом якого він звернувся до суду, надавши відповідні докази зі змісту яких можливо встановити наявність спору саме на момент звернення до суду.
Обов`язок з визначення (формулювання) позовних вимог, з якими особа звертається до суду за захистом своїх прав на етапі подання позовної заяви процесуальним законодавством покладений на позивача, саме для цього законодавцем визначені вимоги до позовної заяви, що міститься в статті 160 КАС України. Тобто визначитися з предметом спору має саме позивач, оскільки він є ініціатором судового процесу, а суд створює умови для реалізації ним процесуальних прав сторони спору. Аналогічні правові висновки, викладені у постанові Верховного Суду від 31.10.2018 у справі № 826/16958/17.
Відповідно до частини 5 статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України під час вибору і застосування норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки, що викладені у постановах Верховного Суду. Згідно із ч.5 статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ч.4 ст.6 Закону України «Про адміністративну процедуру» висновки про застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх адміністративних органів, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.
Суд за оцінених доказів, перевірених доводів, доходить висновку про визнання протиправною бездіяльності Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області під час розгляду заяви представника ОСОБА_1 – адвоката Маламеда Вадима Борисовича від 09.06.2025 про добровільне виконання рішення суду за відсутності мотивованого рішення у межах адміністративного провадження з демострацією сприяння особі в отриманні пенсії у розмірі не меншому ніж була призначена (у судових засіданнях представник Позивача підтвердив, що після призначення пенсії по інвалідності ІІ групи заяв про перехід на інший вид пенсії «за віком» не подавали), тому відповідно до ч.4 ст.245 КАС України належить зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області повторно розглянути заяву представника ОСОБА_1 – адвоката Маламеда Вадима Борисовича від 09.06.2025 з дотриманням принципів належного врядування та урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні.
VІІ. ВИСНОВКИ СУДУ
Відповідно до частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України у адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Оскільки механізм призначення пенсії, припинення і поновлення та підстави для перерахунку пенсії не є тотожними, у пенсійній справі зроблена позначка в особливостях: «не підлягають МП, признач. за ріш.суду в тверд. розм. - з 21.07.2022 по довічно; ПРИЗНАЧЕННЯ ЗА РІШЕННЯМ СУДУ» без покликання на конкретне рішення, то такий офіційний документ є незрозумілим, проте відповідно до ст.378 КАС України підставою для встановлення або зміни способу або порядку виконання, відстрочення чи розстрочення виконання судового рішення є обставини, що істотно ускладнюють виконання рішення або роблять його неможливим, невиконання суб`єктом владних повноважень судового рішення, яке набрало законної сили, щодо обчислення, призначення, перерахунку, здійснення, надання, одержання пенсійних виплат, соціальних виплат непрацездатним громадянам, виплат за загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням, виплат та пільг дітям війни, інших соціальних виплат, доплат, соціальних послуг, допомоги, захисту та пільг протягом двох місяців з дня набрання законної сили судовим рішенням є самостійною підставою для зміни способу і порядку виконання такого судового рішення шляхом стягнення з такого суб`єкта владних повноважень відповідних виплат.
За результатом з`ясованих обставин, оцінених доказів, перевірених доводів, суд дійшов висновку про часткове задоволення адміністративного позову, зважаючи на висновки Верховного Суду від 15.05.2026 у справі № 400/3489/24 ЄДРСР 136564629 про застосування Закону України «Про адміністративну процедуру»: дискреційне рішення є законним лише тоді, коли воно приймається без відступлення від попередніх рішень у подібних справах. Держава не може без пояснення причин змінювати свою позицію (доктрина venire contra factum proprium).
VІІІ. РОЗПОДІЛ СУДОВИХ ВИТРАТ
Відповідно до частини третьої статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України під час часткового задоволення позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог. Суд не включає до складу судових витрат, що належать розподілу між сторонами, витрати суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката та сплату судового збору. Враховуючи, що позивач звільнений від сплати судового збору (посвідчення особи, яка постраждала від наслідків Чорнобильської катастрофи), підстави для розподілу судового збору відсутні.
Керуючись статтями 2, 5-16, 19, 73-78, 90, 139, 242-246, 250, 255, 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
ВИРІШИВ:
Адміністративний позов задовольнити частково.
Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в Черкаській області під час розгляду заяви представника ОСОБА_1 – адвоката Маламеда Вадима Борисовича від 09.06.2025.
Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області повторно розглянути заяву представника ОСОБА_1 – адвоката Маламеда Вадима Борисовича від 09.06.2025 з дотриманням адміністративної процедури, принципів належного врядування та урахуванням правової оцінки, наданої судом у рішенні.
У задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.
Судові витрати не потребують розподілу.
Рішення набирає законної сили відповідно до вимог статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, що може бути подана протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо у судовому засіданні оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково за правилами, встановленими статтями 293, 295-297 Кодексу адміністративного судочинства України до Шостого апеляційного адміністративного суду у зв`язку із початком функціонування модулів ЄСІТС з урахуванням підпунктів 15.1, 15.5 пункту 15 частини 1 Розділу VII Перехідних положень Кодексу адміністративного судочинства України відповідно до рішення ВРП від 17.08.2021 №1845/О/15-21.
Копію рішення направити учасникам справи:
позивач: ОСОБА_1 [адреса проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ];
відповідач: Головне управління Пенсійного фонду України в Черкаській області [вул. Смілянська 23, м. Черкаси, 18001, код ЄДРПОУ 21366538];
третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Пенсійний фонд України [вулиця Бастіонна 9, м.Київ, 01014, ЄДРПОУ 00035323].
Рішення суду складене 02.07.2026.

Суддя 	Лариса ТРОФІМОВА