УХВАЛА

17 червня 2026 року 
м. Київ

cправа № 910/2987/25 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Студенець В.І. - головуючий, судді: Бакуліна С.В., Кібенко О.Р.

розглянувши матеріали касаційної скарги Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм

на рішення Господарського суду міста Києва
(суддя - Мандриченко О.В.)
від 14.10.2025
та постанову Північного апеляційного господарського суду
(головуючий суддя - Майданевич А.Г., судді: Коротун О.М., Сулім В.В.)
від 20.04.2026
у справі № 910/2987/25 
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Рибка Черкащини"
до Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм
про визнання протиправним та скасування окремого пункту наказу, визнання електронного аукціону таким, що не відбувся, та стягнення 135 691,24 грн,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Господарського суду міста Києва від 14.10.2025 у справі №910/2987/25 закрито провадження в частині вимог про визнання електронного аукціону за лотом KR10MACRO2025, ідентифікатор аукціону BSE001-UA-20241231-04617 таким, що не відбувся. В іншій частині позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано пункт 1.12 наказу Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм № 42 від 23.01.2025 в частині дискваліфікації переможця Товариства з обмеженою відповідальністю "Рибка Черкащини", номер лоту KR10MACRO2025, ідентифікатор аукціону BSE001-UA-20241231-04617. Стягнуто з Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Рибка Черкащини" гарантійний внесок у розмірі 13694,24 грн.

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 20.04.2026 рішення Господарського суду міста Києва від 14.10.2025 у справі №910/2987/25 залишено без змін.

Не погоджуючись з рішенням Господарського суду міста Києва від 14.10.2025 та постановою Північного апеляційного господарського суду від 20.04.2026 у справі №910/2987/25, Державне агентство України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм подало касаційну скаргу на зазначені судові рішення.

Ухвалою Верховного Суду від 20.05.2026 касаційну скаргу Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм на рішення Господарського суду міста Києва від 14.10.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.04.2026 у справі №910/2987/25 залишено без руху та надано скаржнику строк для усунення недоліків, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали, а саме: для надання суду документа, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 9689, 60 грн за подання касаційної скарги у даній справі.

Від Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм надійшло клопотання про відстрочення сплати судового збору, яке мотивовано скрутним матеріальним становищем скаржника. При цьому посилається на те, що Держрибагентство є державним органом виконавчої влади, який фінансується виключно за рахунок коштів Державного бюджету України. Згідно виписки з рахунку за 28.05.2026 у графі КЕКВ/ККК під номером 2800 у Держрибагентства відсутні бюджетні асигнування для здійснення сплати судового збору (копія виписки додається). Враховуючи вищезазначене, вважає, що наявні докази об`єктивної фінансової неможливості сплатити судовий збір на момент подання касаційної скарги, а тому суд може здійснити відтермінування сплати судового збору за клопотанням про відстрочку.

Статтею 8 Закону України "Про судовий збір" передбачено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу за попередній календарний рік фізичної особи, яка подає позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу; або 2) особами, які подають позовну заяву, іншу заяву, скаргу, апеляційну чи касаційну скаргу, є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю; або 4) заявником (позивачем) у межах справи про банкрутство (неплатоспроможність) є юридична або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, яка перебуває у судових процедурах розпорядження майном, санації або реструктуризації боргів, за клопотанням арбітражного керуючого (розпорядника майна, керуючого санацією, керуючого реструктуризацією) або боржника.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

При визначенні майнового стану особи для цілей цієї статті суд може враховувати інформацію про розмір доходів за попередній календарний рік, перебування на утриманні непрацездатних членів сім`ї, наявність у власності нерухомого, рухомого майна та/або іншого цінного майна, а також інші обставини, які мають значення для оцінки майнового стану особи.

З огляду на відсутність умов, визначених статтею 8 Закону України "Про судовий збір", суд касаційної інстанції не вбачає правових підстав для задоволення клопотання Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм про відстрочення сплати судового збору.

Пунктом 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Відповідно до частини 2 статті 123 Господарського процесуального кодексу України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".
Відповідно до підпункту 5 п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду встановлюється у розмірі - 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги. 

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру судовий збір справляється у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2025 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2025 встановлено у розмірі 3028, 00 грн.

Відповідно до статті 6 Закону України "Про судовий збір" за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. 

При цьому згідно з ч. 3 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" при поданні до суду процесуальних документів, передбачених частиною другою цієї статті, в електронній формі застосовується коефіцієнт 0.8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Касаційну скаргу подано до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду в електронній формі з використанням системи «Електронний суд», тому при поданні касаційної скарги має застосовуватись коефіцієнт 0.8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору.

Предметом позову у даній справі є одна вимога майнового характеру - про стягнення 135 694, 24 грн гарантійного внеску та одна вимога немайнового характеру.

З огляду на наведене та з урахуванням коефіцієнту 0.8 для пониження відповідного розміру ставки судового збору розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання касаційної скарги складає, 9689, 60 грн, а саме: ((135 694, 24 грн*1,5%)=3028, 00 грн + 3028, 00 грн)*200% = 12 112, 00 грн*0,8, де 1,5 - ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, 200% - ставка судового збору за подання касаційної скарги.

Велика Палата Верховного Суду в постанові від 18.10.2023 у справі №910/10939/22, вирішуючи питання щодо наслідків відмови суду в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору, висловленого в заяві про усунення недоліків апеляційної скарги, дійшла висновку, що прийнявши рішення про відмову у звільненні від сплати судового збору, суд має постановити ухвалу без руху, направити її заявнику та переконатись, що він отримав цю ухвалу і має розумний строк для сплати судового збору та подання заяви про продовження або поновлення строку на усунення недоліків разом з доказами сплати судового збору.

З огляду на зазначене, враховуючи, що скаржник скористався правом на усунення недоліків касаційної скарги, однак документів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому розмірі не надав, натомість заявив клопотання про відстрочення сплати судового збору, у задоволенні якого відмовлено, Верховний Суд дійшов висновку, що касаційна скарга залишається без руху для надання скаржнику строку для сплати судового збору.

Згідно з частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

Керуючись статтями 174, 234, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, статтями 4, 8 Закону України "Про судовий збір", Суд -

У Х В А Л И В:

1. Відмовити у задоволенні клопотання Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм про відстрочення сплати судового збору.

2. Касаційну скаргу Державного агентства України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм на рішення Господарського суду міста Києва від 14.10.2025 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 20.04.2026 у справі №910/2987/25 залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали.
3. Державному агентству України з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм усунути недоліки, встановлені в даній ухвалі у такий спосіб:

- надати суду оригінал документа, що підтверджує сплату судового збору у розмірі 9689, 60 грн за подання касаційної скарги у даній справі.

4. Роз`яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику. 

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий В. Студенець

Судді С. Бакуліна

О. Кібенко