Справа №345/2170/26 
Провадження № 2-а/345/114/2026

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.05.2026 року м. Калуш
Калуський міськрайонний суд Івано-Франківської області у складі судді Миговича О.М. розглянувши в порядку письмового спрощеного провадження справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до ІНФОРМАЦІЯ_1 про скасування постанови про адміністративне правопорушення,
В С Т А Н О В И В :
Позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, а саме просить скасувати постанову №108 від 05.02.2026 року, винесену т.в.о начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 якою ОСОБА_1 було притягнуто до адмінвідповідальності у вигляді штрафу в розмірі 17000,00 грн. за ч. 3 ст. 210 КУпАП, а провадження у справі закрити.
Позов мотивує тим, що позивач, являється особою з інвалідністю 3 групи, має відстрочку до завершення мобілізації, відповідно до п.2 ч.1 ст. 23 ЗУ «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію». 23 березня 2026 року він отримав рекомендований лист із ІНФОРМАЦІЯ_3 разом з Постановою №108 про адміністративне правопорушення за ч.3 ст. 210 КУпАП від 05 лютого 2026 року про накладення на нього в розмірі 17 000,00 грн штрафу.
Позивач вказує, що у постанові №108 від 05.02.2026 року по справі про адміністративне правопорушення відсутній підпис особи, яка притягується до адміністративної відповідальності та відсутній підпис про отримання копії постанови №108 від 05.02.2026 року. В період із 05 лютого 2026 року по 23 березня 2026 року він не отримав жодної постанови про накладення адміністративного стягнення на нього від ІНФОРМАЦІЯ_2 . Про існування такої постанови він дізнався тільки 23 березня 2026 року коли отримав її поштою. В період із 01 січня 2024 року по березень 2026 року він не отримав жодної повістки від ІНФОРМАЦІЯ_2 та інших ІНФОРМАЦІЯ_2 , також не відмовлявся від отримання повісток, що підтверджується відсутністю даних повісток в даній справі.
Військову-лікарську комісію позивач почав проходити 27 січня 2026 року. Закінчив проходити 27 січня 2026 року. Тобто, на день винесення Постанови №108 від 05 лютого 2026 року ІНФОРМАЦІЯ_2 про адміністративне правопорушення за ч.3 ст. 210 КУпАП, він вже пройшов ВЛК. Також, позивач вказує, що являється особою з інвалідністю 3 групи, має відстрочку до завершення мобілізації, відповідно до п.2 ч.1 ст. 23 ЗУ «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію».
Згідно з рішенням уряду від 14 лютого 2025 року, особи з інвалідністю (І, ІІ, ІІІ групи) більше не направляються на ВЛК для проходження медичного огляду та підтвердження статусу. Інформація про інвалідність автоматично інтегрується до реєстру «Оберіг», а примусове доставлення таких осіб на комісію заборонено. При тім, що обов`язок пройти ВЛК до 5 червня 2025 року був у осіб, що мали статус «обмежено придатний», крім осіб з інвалідністю та осіб що не досягли 25-річного віку. 
З огляду на викладене просив скасувати постанову про адміністративне правопорушення та закрити провадження у справі.
Ухвалою суду від 03.04.2026 відкрито спрощене провадження по справі без виклику сторін і запропоновано відповідачу протягом 15 днів з дня вручення йому ухвали про відкриття провадження у справі подати до суду відзив на позовну заяву.
Представник відповідача подав до суду письмові пояснення, в яких просить відмовити у задоволені позову у повному обсязі.
Свої пояснення мотивує тим, що 05.02.2026 т.в.о. начальника ОСОБА_2 , розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення на основі протоколу, виніс постанову, згідно з якою встановлено, що ОСОБА_1 своїми діями вчинив правопорушення, передбачене частиною 3 статті 210 КУпАП, а саме: не прибув для проходження медичного огляду, з метою визначення придатності до військової служби у період відведений законом.
Дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, судом встановлені такі фактичні обставини і відповідні їм правовідносини.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб`єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.
Відповідно до ст.5 КАС України кожному гарантується право на захист його прав, свобод та інтересів незалежним та неупередженим судом.
Одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, що визначено ст. 245 КУпАП.
За вимогами ст. 280 КУпАП, посадова особа при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язана з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Отже, діючим законодавством про адміністративні правопорушення передбачена певна процедура притягнення особи до адміністративної відповідальності, порушення якої, на думку суду, є підставою для скасування рішення уповноваженого органу, прийнятого із порушенням цієї процедури.
Згідно зі ст.9 КУпАП адміністративним правопорушення (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом. Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.
Згідно зі ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно із ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.
В свою чергу, згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП обов`язковою умовою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність події адміністративного правопорушення.
Згідно з ч. 1, 2, 3 ст. 283 КУпАП України, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову по справі. Постанова повинна містити: найменування органу (посадової особи), який виніс постанову, дату розгляду справи; відомості про особу, щодо якої розглядається справа; опис обставин, установлених при розгляді справи; зазначення нормативного акта, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прийняте по справі рішення.
Відповідно до ст. 235 КУпАП, територіальні центри комплектування та соціальної підтримки розглядають справи про такі адміністративні правопорушення: про порушення призовниками, військовозобов`язаними, резервістами правил військового обліку, про порушення законодавства про оборону, мобілізаційну підготовку та мобілізацію, про зіпсуття військово-облікових документів чи втрату їх з необережності (статті 210, 210-1, 211 (крім правопорушень, вчинених військовозобов`язаними чи резервістами, які перебувають у запасі Служби безпеки України або Служби зовнішньої розвідки України). Від імені територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки розглядати справи про адміністративні правопорушення і накладати адміністративні стягнення мають право керівники територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.
Як встановлено зі протоколу про адміністративне правопорушення №67 від 27.01.2026 ОСОБА_1 прибув у супроводі органів Національної поліції України до ІНФОРМАЦІЯ_2 27.01.2026, як особа, що порушує правила військового обліку. Суть правопорушення: відповідно до абз.2 ч.1 ст. 22 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» від 21 жовтня 1993 року № 3543-ХІІ громадяни зобов`язані:
- проходити медичний огляд для визначення придатності до військової служби згідно з рішенням військово-лікарської комісії чи відповідного районного міського) територіального центру комплектування та соціальної підтримки, закладів охорони здоров`я Служби безпеки України, а у розвідувальних органах України - за рішенням керівників відповідних підрозділів або військово-лікарської комісії Служби зовнішньої розвідки України, розвідувального органу Міністерства оборони України. центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони державного кордону.
Згідно абзацу 4 пункту 3.8 Положення про військово-лікарську експертизу в Збройних Силах України, затвердженого наказом Міністерства оборони України від 14.08.2008 №402, передбачено, що постанова ВЛК районних, міських ТЦК та СП про придатність військовозобов`язаного до військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період та/або під час дії правового режиму воєнного стану дійсна протягом одного року з дня закінчення медичного огляду.
Усупереч зазначеним вимогам громадянин ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у відведений законом період часу не прибув для проходження медичного огляду з метою визначення придатності до військової служби у період відведений законом чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.3 ст.210 КУПАП (а.с.63).
На підставі вказаного протоколу т.в.о начальника ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 винесено постанову №108 від 05.02.2026 року, якою ОСОБА_1 притягнуто до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП та обрано адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 17 000 грн. (а.с.32-34). 
Так, порядок притягнення особи до адміністративної відповідальності врегульований положеннями КУпАП.
Відповідно до ч.1 ст.254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженою на те посадовою особою.
Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності (ч.2 ст. 254 КУпАП).
У протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, прізвище викривача (за його письмовою згодою), якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи (ч.1 ст.256 КУпАП).
Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами (ч.2 ст.256 КУпАП).
У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання (ч.3 ст.256 КУпАП).
При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз`яснюються його права і обов`язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі (ч.4 ст.256 КУпАП).
Згідно приписів Інструкції зі складання територіальними центрами комплектування та соціальної підтримки протоколів та оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення, затв. наказом Міністерства оборони № 3 від 01.01.2024р.:
п.2 розділу І - уповноважені посадові особи територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, яким надано право складати протоколи про адміністративні правопорушення (додаток 1) (далі - протокол), передбачені статтями 210, 210-1, 211 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), визначаються наказами керівників відповідних територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки.
п.1 розділу І - протокол складає уповноважена посадова особа територіального центру комплектування та соціальної підтримки щодо особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, у двох примірниках, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
п.5 розділу ІІ - уповноважена посадова особа, яка склала протокол, пропонує особі, яка притягується до адміністративної відповідальності, ознайомитися із складеним протоколом, дати письмове пояснення по суті вчиненого правопорушення із проставлянням свого підпису та дати. Пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, можуть бути викладені на окремому аркуші з відміткою про це в протоколі.
Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, має право робити зауваження і надавати пояснення щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання.
У разі відмови особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу уповноважена посадова особа, яка складала протокол, робить про це відповідний запис та засвідчує його своїм підписом із зазначенням дати.
Відмова від пояснення або підписання протоколу також може підтверджуватися підписами свідків.
Аналізуючи наявну в матеріалах справи копію протоколу про адміністративне правопорушення №67 від 27.01.2026 відносно ОСОБА_1 за ознаками складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.3 ст.210 КУпАП, та надаючи йому оцінку як доказу в контексті зазначених вище приписів норм КУпАП суд доходить висновку, що вказаний протокол не відповідає вимогам встановленими КУпАП.
Як свідчить сам протокол, позивача було доставлено РТЦК 27.01.2026, розгляд справи про притягнення позивача до адміністративної відповідальності був призначений на 10:00 05.02.2026. У графі «підпис, особи, що притягається до адміністративної відповідальності» наявний прочерк. Жодних записів про відмову особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в самому протоколі не має.
Процесуальні гарантії прав особи, що притягається до адміністративної відповідальності, у тому числі й на участь у розгляді її справи, що закріплені у КУпАП, містять певні застереження, націлені на забезпечення належної реалізації компетентними органами (особами) наданих їм повноважень, зокрема, передбачені щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, лише у випадку наявності даних, що підтверджують належне повідомлення такої особи про місце і час розгляду справи.
Обов`язок повідомити особу про місце і час розгляду справи не пізніше ніж за три дні до дати розгляду справи про адміністративне правопорушення вважається виконаним, якщо особа, яка притягується до відповідальності, знає (поінформована) про час та місце розгляду справи за три дні до дати розгляду справи. Обов`язок доказування цієї обставини несе уповноважена посадова особа. Повідомлення має на меті забезпечення участі особи у розгляді уповноваженим державним органом справи про адміністративне правопорушення.
Матеріали справи не містять жодних належних та допустимих доказів того, що позивачу було вручено копію Протоколу або іншим чином забезпечено його повідомлення про розгляд справи 05.02.2026, зокрема, відсутні докази направлення відповідних повідомлень поштовим зв`язком чи вручення під підпис.
Оскільки розгляд справи та винесення Постанови 05.02.2026 відбулось за відсутності позивача, який не був належним чином повідомлений про її розгляд, вказане свідчить про порушення його права на участь у розгляді справи, заявлення клопотань, звернення за юридичною допомогою, тобто, реалізувати свої права, гарантовані статтею 268 КУпАП.
Таким чином, факт неповідомлення позивача про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення є підставою для визнання постанови у справі про адміністративне правопорушення неправомірною як такої, що винесена з порушенням встановленої процедури.
За наслідками розгляду справи з приводу рішень,дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право, зокрема, скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення (ч.3ст.286 КАС України).
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про необхідність скасування постанови про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та закриття справи про адміністративне правопорушення, оскільки при її постановленні уповноваженими особами ІНФОРМАЦІЯ_2 були допущення істотні порушення норм процесуального та матеріального права.
З огляду на викладене, керуючись ст. 2, 6, 77, 241-243, 245, 246, 286 КАС України, суд

у х в а л и в:
Позов задоволити.
Постанову ІНФОРМАЦІЯ_1 №108 від 05.02.2026 року по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 210 КУпАП про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі 17 000,00 грн. – скасувати, а провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 3 ст. 210 КУпАП – закрити.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, свободи, інтереси та (або) обов`язки, мають право оскаржити в апеляційному порядку рішення суду першої інстанції повністю або частково.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом десяти днів, з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження якщо апеляційна скарга подана протягом десяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий: