Єдиний унікальний номер 205/3194/26
Номер провадження 3/205/1136/26

П О С Т А Н О В А
Іменем України
27 травня 2026 року         місто Дніпро
Суддя Новокодацького районного суду міста Дніпра Дорошенко Г.В., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з ВП №1 ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області стосовно:
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Новокодацького районного суду міста Дніпра перебуває матеріал з протоколом про адміністративне правопорушення серії ВАД №954840 від 02.03.2026 року відносно ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
З вказаного протоколу встановлено, що 28.02.2026 року о 22:56 год перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , громадянка ОСОБА_1 , здійснила дзвінок оператору лінії 102, де висловлювалась нецензурною лексикою у бік оператора.
На підтвердження винуватості ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, суду надано такі матеріали: письмове пояснення ОСОБА_1 , в яких вона зазначила, що 28.02.2026, перебуваючи за адресою мешкання, разом із своїм співмешканцем вживали алкогольні напої. Потім здійснила виклик на лінію 102 та в ході розмови виразилась нецензурною лайкою в бік оператора. Причини конфлікту не пам`ятає.
ОСОБА_1 належним чином повідомлена про місце і час судового розгляду справи, до суду не з`явилася, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надала.
У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки, а також зобов`язана демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані зі зволіканням у розгляді справи, та максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Зважаючи на встановлений ст.277 КУпАП строк розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачених ст.173 КУпАП, суд вважає можливим розглянути справу без участі останньої.
Дослідивши обставини справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов таких висновків.
Згідно з диспозицією статті 173 КУпАП дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.
З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок, і прагне цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.
Поряд з цим диспозицією ст. 173 КУпАП передбачено наслідки за вчинення хуліганських дій - порушення громадського порядку і спокою громадян.
Із матеріалів справи - картки АРМ 102 №266521931 вбачається, що заявниця повідомила, що її хочуть вбити. Заявниця має вади мовлення, надає інформацію не зрозуміло, на уточнюючі питання оператора реагує агресивно, висловлюється в бік оператора нецензурною лексикою, було попереджено та перервано розмову. 
Наявні у матеріалах справи пояснення особи не свідчать про хуліганські мотиви звернення ОСОБА_1 на лінію «102» та не підтверджують перебування ОСОБА_1 у громадському місці чи її ворожого ставлення до суспільства, зневаги до державних інституцій та громадського порядку та використання висловлювань для образ оператора.
Протокол про адміністративне правопорушення сам по собі не є безумовним та беззаперечним доказом вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення, а є лише попереднім правовим висновком і підлягає оцінці судом у сукупності з іншими належними та допустимими доказами. За вказаних обставин самого по собі протоколу про адміністративне правопорушення та пояснень осіб, які беруть участь у справі, недостатньо для підтвердження вини особи у вчиненні правопорушення.
Матеріали справи не містять доказів, які б достовірно і безпосередньо вказували на порушення ОСОБА_1 громадського порядку.
Крім цього, до матеріалів справи не долучений запис розмови, який у даному випадку міг бути належним та допустимим доказом.
Згідно із статтею 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Обов`язок органу (особи), яка склала протокол про адміністративне правопорушення, нести тягар доказування є складовою презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини в сенсі статті 62 Конституції України, статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, та звільняє особу від обов`язку доводити свою непричетність до вчинення порушення.
Відповідно до пункту 39 постанови Верховного Суду від 08 липня 2020 року у справі № 463/1352/16-а у силу принципу презумпції невинуватості, що підлягає застосуванню у справах про адміністративні правопорушення, всі сумніви щодо події порушення та винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведені подія та вина особи мають бути прирівняні до доведеної невинуватості цієї особи.
За положеннями законодавства про адміністративну відповідальність, особа може бути притягнута до такої відповідальності лише за наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, який має бути встановлений судом тільки після всебічної та повної оцінки всіх доказів по справі
Сам лише факт висловлювання особою нецензурної лайки, без настання наслідків, які свідчать про порушення громадського порядку та спокою громадян, не утворює склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а даних про такі наслідки матеріали справи не містять.
З огляду на наведене, суд дійшов висновку про те, що наявні в матеріалах справи докази, в тому числі і протокол про адміністративне правопорушення, не доводять вини ОСОБА_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною ст.173 КУпАП.
Згідно з положеннями ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушення інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.
Відповідно до п. 1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
На підставі викладеного, керуючись ст.33, 38, 40-1, 173, 247, 251, 280 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 , , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП закрити на підставі п.1 ст. 247 КУпАП у зв`язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.
Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови
Апеляційна скарга подається до Дніпровського апеляційного суду через Новокодацький районний суд міста Дніпра.

Суддя Г.В.Дорошенко