УХВАЛА

27 травня 2026 року 
м. Київ

справа №320/10640/26
адміністративне провадження №П/990/201/26

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючого судді Кравчука В.М., суддів Бучик А.Ю., Коваленко Н.В., Стародуба О.П., Шевцової Н.В.,

перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 
до Вищої ради правосуддя
про визнання протиправними та скасування рішень (ухвал), зобов`язання вчинити дії,

УСТАНОВИВ:

22.05.2026 до Верховного Суду надійшла ухвала Київського окружного адміністративного суду від 23.03.2026 про передачу справи № 320/10640/26 в порядку п. 2 ч. 1 ст. 29 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) за підсудністю до касаційного суду як суду першої інстанції разом з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Вищої ради правосуддя про визнання протиправними та скасування рішень (ухвал), зобов`язання вчинити дії.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.05.2026 для розгляду цієї справи визначено колегію суддів у складі головуючого судді Кравчука В.М., суддів Бучик А.Ю., Коваленко Н.В., Стародуба О.П., Шевцової Н.В.

За змістом норм ч. 4 ст. 22 КАС України Верховному Суду як суду першої інстанції підсудні справи щодо встановлення Центральною виборчою комісією результатів виборів або всеукраїнського референдуму, справи за позовом про дострокове припинення повноважень народного депутата України, а також справи щодо оскарження актів, дій чи бездіяльності Верховної Ради України, Президента України, Вищої ради правосуддя, Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, рішень, дій чи бездіяльності органів, які обирають (призначають), звільняють членів Вищої ради правосуддя, щодо питань обрання (призначення) на посади членів Вищої ради правосуддя, звільнення їх з таких посад, бездіяльності Кабінету Міністрів України щодо невнесення до Верховної Ради України законопроекту на виконання (реалізацію) рішення Українського народу про підтримку питання загальнодержавного значення на всеукраїнському референдумі за народною ініціативою.
Перевіряючи позовну заяву на відповідність вимогам процесуального закону, Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху з огляду на таке.

Відповідно до норм ч. 1, 2, 5 і 8 ст.160 КАС України у позовній заяві позивач викладає свої вимоги щодо предмета спору та їх обґрунтування.
Позовна заява подається в письмовій формі позивачем або особою, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
В позовній заяві зазначаються:
1) найменування суду першої інстанції, до якого подається заява;
2) повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серія паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості відомі позивачу), відомі номери засобів зв`язку, адреса електронної пошти, відомості про наявність або відсутність електронного кабінету;
3) зазначення ціни позову, обґрунтований розрахунок суми, що стягується, - якщо у позовній заяві містяться вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної оскаржуваним рішенням, діями, бездіяльністю суб`єкта владних повноважень;
4) зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів;
5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини;
6) відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору - у випадку, якщо законом встановлений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору;
7) відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися;
8) перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності), зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви;
9) у справах щодо оскарження рішень, дій та бездіяльності суб`єкта владних повноважень - обґрунтування порушення оскаржуваними рішеннями, діями чи бездіяльністю прав, свобод, інтересів позивача;
10) у справах щодо оскарження нормативно-правових актів - відомості про застосування оскаржуваного нормативно-правового акта до позивача або належність позивача до суб`єктів правовідносин, у яких застосовується або буде застосовано цей акт;
11) власне письмове підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього самого відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.
Також якщо позовна заява подається особою, звільненою від сплати судового збору відповідно до закону, у ній зазначаються підстави звільнення позивача від сплати судового збору.

Згідно з приписами ч. 1, 3, 4 і 6 ст. 161 КАС України до позовної заяви додаються її копії, а також копії доданих до позовної заяви документів відповідно до кількості учасників справи, крім випадків, визначених частиною другою цієї статті.
До позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Позивач зобов`язаний додати до позовної заяви всі наявні в нього докази, що підтверджують обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги (якщо подаються письмові чи електронні докази - позивач може додати до позовної заяви копії відповідних доказів).
У разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.

Таким чином, позов до адміністративного суду пред`являється шляхом подання позовної заяви, форма і зміст якої мають відповідати вимогам, установленим статтями 160, 161, 172 КАС України.

Судом встановлено, що позовна заява ОСОБА_1 викладена російською мовою.
У зв`язку з цим Суд зазначає, що відповідно до ч. 1 ст. 10 Конституції України, державною мовою в Україні є українська мова.
У Рішенні Конституційного Суду України від 14.12.1999 (справа № 10-рп/99) зазначено, що українська мова як державна є обов`язковим засобом спілкування на всій території України при здійсненні повноважень органами державної влади та органами місцевого самоврядування (мова актів, роботи, діловодства, документації тощо), а також в інших публічних сферах суспільного життя, які визначаються законом.
Згідно з ч. 1 ст. 12 Закону України від 02.06.2016 № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів», судочинство і діловодство в судах України провадиться державною мовою.
Аналогічні положення закріплені у ч. 1 ст. 14 Закону України від 25.04.2019 № 2704-VIII «Про забезпечення функціонування української мови як державної», ч. 1 ст. 5 і ч. 1 ст. 15 КАС України.
Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної», єдиною державною (офіційною) мовою в Україні є українська мова.
Згідно з положеннями ч. 1 ст. 13 і ч. 1 ст. 14 цього Закону мовою нормативно-правових актів і актів індивідуальної дії, діловодства і документообігу органів державної влади, органів влади Автономної Республіки Крим та органів місцевого самоврядування є державна мова. У судах України судочинство провадиться, а діловодство здійснюється державною мовою.
З огляду на зазначене, Суд зауважує, що адміністративний позов повинен бути викладений державною (українською) мовою.
При цьому за змістом норм ч. 3 і 4 ст. 15 КАС України суди використовують державну мову в процесі судочинства та гарантують право учасників судового процесу на використання ними в судовому процесі рідної мови або мови, якою вони володіють.
Учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, користуючись при цьому послугами перекладача, в порядку, встановленому цим Кодексом.

Отже, учасники судового процесу, які не володіють або недостатньо володіють державною мовою, мають право робити заяви, надавати пояснення, виступати в суді і заявляти клопотання рідною мовою або мовою, якою вони володіють, проте процесуальні документи мають бути подані лише державною мовою.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом в ухвалах від 12.09.2019 у справі № 206/1526/19, від 09.09.2019 у справі № 520/9178/18, від 01.08.2019 у справі № 826/10114/17, від 30.07.2019 у справі № 820/4709/18, від 01.07.2019 у справі № 243/10706/18, від 22.07.2019 у справі № 826/19159/16, від 21.01.2019 у справі № 761/42431/17, від 12.02.2020 у справі № 826/10114/17, від 03.09.2020 у справі № 826/6286/17, від 29.10.2020 у справі № 815/1958/16 та від 07.12.2020 у справі № 138/132/20.
Вимоги щодо викладення документа процесуального характеру державною (українською) мовою викладені, зокрема, в ухвалах Великої Палати Верховного Суду від 19.09.2019 у справі № 11-955зі19 (9901/98/19) та від 12.02.2020 у справі № 9901/12/20 (П/9901/12/20).
Вищевикладене також узгоджується з позицією Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, викладеною в постановах від 16.10.2018 у справі № 826/1833/16 і від 31.10.2022 у справі № 160/27610/21.
Підстав для відступлення від цих правових висновків не вбачається.

З огляду на зазначене позовна заява, подана ОСОБА_1 до суду, повинна бути викладена державною (українською) мовою, та з дотриманням вимог щодо її змісту, визначених у ч. 1, 3, 4 і 6 ст. 160 КАС України.
У разі, якщо фізична особа не володіє (недостатньо володіє) українською мовою, то слід зазначити, що соціально незахищеним верствам населення Законом України від 02.06.2011 № 3460-VI «Про безоплатну правову допомогу» гарантовано державою надання відповідних правових послуг за рахунок коштів Державного бюджету України, місцевих бюджетів та інших джерел. Для реалізації своїх прав особа має звернутися по правову допомогу до відповідного центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги.

Окрім того, звертаючись з цим позовом до суду, позивач мав відповідно до ч. 1 і 3 ст. 161 КАС України долучити до позовної заяви її копію разом з копіями доданих до неї документів для направлення таких відповідачу, а також документ про сплату судового збору або документи, які підтверджують підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону.
Разом з тим, частиною 2 ст. 4 Закону України від 08.07.2011 № 3674-VI «Про судовий збір» передбачено, що за подання фізичною особою до адміністративного суду позову немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з абз. 2 ч. 3 ст. 6 зазначеного Закону у разі коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Статтею 7 Закону України від 03.12.2025 № 4695-IX «Про Державний бюджет України на 2026 рік» визначено, що з 01 січня 2026 року прожитковий мінімум для працездатних осіб установлений у розмірі 3328,00 грн.
Позивач заявив дві основні позовні вимоги немайнового характеру, отже розмір судового збору, що підлягає сплаті за звернення до суду з цією позовною заявою складає 2 662,40 грн (3328 * 0,4 * 2).
Проте жоден із документів, передбачених у ч. 1 і 3 ст. 161 КАС України, позивач разом з позовом не подав та клопотання про звільнення його від сплати судового збору не заявляв.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч. 2 ст. 169 КАС України).

Враховуючи зазначене, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу десятиденний строк з дня вручення цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви шляхом подання до суду позовної заяви, викладеної українською мовою, та у редакції, яка відповідає вимогам норм ст. 160 КАС України; примірників позовної заяви разом з копіями доданих до неї документів відповідно до кількості заявлених відповідачів, документа про сплату за звернення з цим позовом судового збору в сумі 2 662,40 грн або документів, які підтверджують підстави звільнення позивача від сплати судового збору відповідно до закону.

Реквізити для сплати судового збору: 
Отримувач коштів ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102, 
Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37993783, 
Банк отримувача Казначейство України (ЕАП), 
Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) UA288999980313151207000026007, 
Код класифікації доходів бюджету 22030102, 
Найменування податку, збору, платежу Судовий збір (Верховний Суд, 055), Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.

Керуючись ст.ст. 22, 160, 161, 169, 248, 266 КАС України, ст. 4 Закону України «Про судовий збір», ст. 7 «Про Державний бюджет України на 2026 рік», Суд

ПОСТАНОВИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.
Надати позивачу десятиденний строк з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.
Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали у строк, визначений судом, позовна заява буде повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не оскаржується.

Головуючий суддя В.М. Кравчук

Суддя А.Ю. Бучик

Суддя Н.В. Коваленко

Суддя О.П. Стародуб

Суддя Н.В. Шевцова