Справа № 991/3456/26
Провадження 1-кс/991/3468/26

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 

У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2026 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника - адвоката ОСОБА_3 , детектива ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 12022221180000343 від 29.03.2022,
В С Т А Н О В И В:
До Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_5 , про скасування арешту майна (далі - Клопотання) у кримінальному провадженні № 12022221180000343 від 29.03.2022 (далі - Кримінальне провадження), в якому вона просить:
- скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 14.01.2025 у справі № 991/14156/24 (далі - Ухвала) на майно, що належить ОСОБА_5 , а саме:
1) грошових коштів у сумі 7 200 дол США та 1 000 000 грн (далі - Грошові кошти);
2) мобільний телефон Apple IPhone 15 Pro Max (далі - Мобільний телефон).
Клопотання мотивовано тим, що детективами Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) здійснюється досудове розслідування у Кримінальному провадженні, у межах якого 17.12.2024 на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду було проведено обшук нерухомого майна домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 (далі - Домоволодіння). Під час проведення обшуку детективами НАБУ було вилучено Грошові кошти та Мобільний телефон, що належать ОСОБА_5 . У подальшому, Ухвалою на вказане майно було накладено арешт. 31.03.2026 представником було направлено детективу клопотання про повідомлення щодо необхідності подальшого утримання Грошових коштів та Мобільного телефону, однак детективом не надано вказану інформацію. За такого, враховуючи, що арешт майна є тимчасовим заходом забезпечення, а тривалий період, протягом якого накладено арешт на Грошові кошти та Мобільний телефон (понад рік), несе негативні наслідки для ОСОБА_5 у вигляді позбавлення права володіння таким майном, представник звернувся до суду з Клопотанням.
У судовому засіданні представник ОСОБА_3 доводи Клопотання підтримала, просила задовольнити із викладених у ньому підстав. Додатково зазначила, стороною обвинувачення не надано доказів, на підтвердження того, що з Грошовими коштами з дня накладення на них арешту проводились будь-які слідчі дії. Крім того, враховуючи заперечення детектива та додані до них документи, зокрема витягу з Єдиного державного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР), неможливо встановити, яке саме значення для Кримінального провадження мають Грошові кошти. Представник зазначила, що вилучені Грошові кошти є офіційним доходом ОСОБА_5 , який є особою, яка займається підприємницькою діяльністю.
Уповноважена особа Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП) була належним чином повідомлена про дату, час та місце розгляду Клопотання, до суду не прибула, причини неявки невідомі.
У судовому засіданні детектив НАБУ ОСОБА_4 , який діє на підставі доручення прокурора САП, частково заперечував щодо задоволення Клопотання. Зазначив, що відсутні підстави для подальшого арешту Мобільного телефону, оскільки проведення комплексної судової комп`ютерно-технічної експертизи та експертизи електронних комунікацій, з метою проведення якої було вилучено Мобільний телефон, завершено. Щодо скасування арешту з Грошових коштів заперечував, оскільки представником не доведено обставин, з якими КПК України пов`язує можливість скасування арешту майна. Детектив зазначив, що, враховуючи обставини, що розслідуються у межах Кримінального провадження, зокрема епізод 4 згідно витягу з ЄРДР, Грошові кошти мають ознаки речового доказу, передбачені ч. 1 ст. 98 КПК України, а саме - наявні підстави, що вони набуті кримінально протиправним шляхом. Також вказав, що досудове розслідування триває, стороною обвинувачення проводяться слідчі дії щодо встановлення, зокрема походження вказаних Грошових коштів. При цьому, розкриття вказаних слідчих дій може негативно вплинути на ефективність досудового розслідування. Письмові заперечення з додатками долучені до Клопотання (Вх. 18326/26 від 20.04.2026).
Враховуючи положення ч. 2 ст. 174 КПК України, з метою дотримання розумних строків розгляду клопотання про скасування арешту майна, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, слідчий суддя на досудовому провадженні, з метою дотримання прав, свобод та інтересів учасників провадження та забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду, слідчий суддя дійшов до висновку, що відсутність прокурора не перешкоджає розгляду Клопотання, та вважає можливим провести його розгляд за відсутності прокурора.
Дослідивши зміст Клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши доводи учасників судового провадження, слідчий суддя дійшов до таких висновків.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно матеріалів Клопотання, детективами НАБУ здійснюється досудове розслідування, а прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП) - процесуальне керівництво у Кримінальному провадженні за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 209, ч. 5 ст.191, ч. 3, 4 ст. 368, ч. 3 ст. 369, ст. 368-5, ч. 4 ст. 410 КК України.
Станом на день розгляду Клопотання у межах Кримінального провадження жодній особі не повідомлено про підозру.
Під час судового розгляду Клопотання встановлено, що 17.12.2024 на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 21.11.2024 у справі №991/13086/24 детективами НАБУ проведено обшук Домоволодіння, у ході якого були вилучено Грошові кошти та Мобільний телефон (Apple IPhone 15 Pro Max s/n НОМЕР_1 , IMEI1 НОМЕР_2 , IMEI2 НОМЕР_3 ).
Постановою детектива НАБУ ОСОБА_6 від 17.12.2024, серед іншого, вилучені у ОСОБА_5 . Грошові кошти та Мобільний телефон визнано речовими доказами у Кримінальному провадженні.
Ухвалою, яка залишена без змін ухвалою колегії суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 23.01.2025, з метою забезпечення речових доказів накладено арешт, зокрема на Мобільний телефон на Грошові кошти.
Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом (ч. 3 ст. 26 КПК України).
За ч. 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.
Таким чином, при зверненні власника/володільця майна або його представника до суду у порядку ст. 174 КПК України із клопотанням про скасування арешту такого майна, тягар доказування перед слідчим суддею обставин, на які посилаються вказані особи, покладається саме на них.
Як вбачається з пояснень представника у судовому засіданні, як на підставу для скасування арешту майна, вона посилається на необґрунтованість накладення арешту, оскільки з наданих стороною обвинувачення документів неможливо встановити яке саме значення для Кримінального провадження мають Грошові кошти.
Зі змісту Клопотання також вбачається, що у подальшому застосуванні такого заходу забезпечення як арешт майна відпала потреба, оскільки, враховуючи тривалість застосування такого заходу забезпечення (понад рік), стороною обвинувачення не доведено необхідності подальшого арешту законно набутого майна.

Щодо наявності/відсутності підстав для скасування арешту з Грошових коштів.
Як вбачається зі змісту Ухвали, при вирішенні питання про накладення арешту, у тому числі на Грошові кошти слідчий суддя встановив наявність: 1) обґрунтованої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 209, ч. 5 ст.191, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369, ч. 4 ст. 410 КК України (тяжкі та особливо тяжкі злочини), що може бути підставою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, 2) правових підстав для арешту майна (відповідність Грошових коштів критеріям речового доказу, визначеним у ст. 98 КПК України; наявність достатніх підстави вважати, що віднайдені у ОСОБА_5 . Грошові кошти є об`єктом кримінально протиправних дій, набутих кримінально протиправним шляхом - легалізації майна), 3) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 4) наслідки арешту майна.
Разом з тим, при вирішенні питання про накладення арешту на майно, зокрема на Грошові кошти, слідчий суддя на підставі наданих стороною обвинувачення доказів дійшов до висновку, що ОСОБА_5 пов`язаний з подіями, що розслідуються у цьому Кримінальному провадженні, зокрема з ймовірною легалізаціїєю запчастин до бронетанкової техніки.
Згідно витягу з ЄРДР станом на 17.04.2026 у межах Кримінального провадження розслідуються обставини вчинення, зокрема кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України (епізод 4), а саме: легалізації запчастин, вузлів та агрегатів до військової техніки невстановленого походження, щодо яких фактичні обставини свідчать про їх одержання злочинним шляхом, зокрема набуття, володіння, переміщення, вчинення дій, спрямованих на маскування джерела походження такого майна, а також розпорядження цим майном шляхом постачання на державні підприємства ІНФОРМАЦІЯ_1 (ДП «ІНФОРМАЦІЯ_2», ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_3», ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_4», ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_5», ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_6» та інші) від імені низки суб?єктів господарювання (ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_7» (НОМЕР_13), ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_8» (НОМЕР_14), ТОВ «ІНФОРМАЦІЯ_9 (НОМЕР_15), ФОП ОСОБА_7 ( НОМЕР_4 ), ФОП ОСОБА_8 ( НОМЕР_5 ), ФОП ОСОБА_9 ( НОМЕР_6 ), ФОП ОСОБА_10 ( НОМЕР_7 ), ФОП ОСОБА_11 ( НОМЕР_8 , ОСОБА_12 ( НОМЕР_9 ), ФОП ОСОБА_13 НОМЕР_10 ), ФОП ОСОБА_14 ( НОМЕР_11 ), ФОП ОСОБА_15 ( НОМЕР_12 ) та інших) і розпорядження цим майном в інший спосіб, що вчинені в особливо великому розмірі за попередньою змовою із службовими особами зазначених державних підприємств.
При цьому, з документів, наданих детективом, зокрема протоколів за результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій, вбачається отримання протягом 2023-2024 років підконтрольними ОСОБА_7 товариствами значної суми коштів від постачання ІНФОРМАЦІЯ_10 на державні підприємства та подальший розподіл таких коштів, у тому числі ОСОБА_5 .
Таким чином, наявні підстави вважати, що Грошові кошти відповідають критеріям речового доказу, визначеним у ст. 98 КПК України, а саме набуті кримінально протиправним шляхом (переведені у готівку після розрахунку із фактичними постачальниками запчастин невстановленого походження) та можуть бути використані як доказ вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 209 КК України.
Представник у судовому засіданні зазначила, що Грошові кошти є офіційним доходом ОСОБА_5 , а саме дивідендами. На підтвердження вказаних доводів представником до Клопотання долучено документи, зокрема:
- податкові декларації про майновий стан та доходи ОСОБА_5 за 2021-2023 роки, згідно яких загальна сума річного доходу останнього за 2021 рік складала 7 464 505,70 грн.; за 2022 - 16 727 088, 11 грн.; за 2023 - 31 567 325, 11 грн.;
- довідки АТ «Перший український міжнародний банк» з інформацією щодо руху коштів по рахунку ОСОБА_5 за період з 23.01.2022 по 15.02.2022, згідно яких останній у вказаний період обготівковував у значних сумах, грошові кошти, що були на його рахунку.
Слідчий суддя звертає увагу, що надані представником документи щодо руху коштів (зняття готівки) датовані січнем-лютим 2022 року, тобто майже за три роки до проведення обшуку у Домоволодінні ОСОБА_5 , у ході якого було вилучено Грошові кошти. При цьому слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 є особою, яка здійснює підприємницьку діяльність, у зв`язку з чим обізнаний із принципами господарського обігу коштів та доцільності їх використання в обороті з метою збереження їх вартості. За таких обставин, виникають обґрунтовані сумніви щодо того, що протягом майже трьох років ОСОБА_5 не використовував зазначені Грошові кошти у своїй підприємницькій діяльності та не інвестував їх у бізнес. Тривале зберігання отриманих коштів в національній валюті на протязі трьох років об`єктивно призвело до зменшення їх реальної купівельної спроможності приблизно у 1,5 рази, а тому версія сторони захисту стосовно того, що вилучені кошти в національній валюті ОСОБА_5 отримав в січні-лютому 2022 року є сумнівною. Крім того, декларації самі по собі не підтверджують законність отримання Грошових коштів, а лише відображають загальний задекларований дохід особи за відповідний період. Також стороною захисту не доведено відповідно до абз.2 ч.1 ст.174 КПК України, що відпала потреба в арешті коштів в іноземній валюті, вилучених у ОСОБА_5 , оскільки досудове розслідування в Кримінальному провадженні триває.
Щодо доводів представника з приводу того, що арешт на Грошові кошти накладено протягом тривалого часу, при цьому стороною обвинувачення не надано доказів того, що з цими коштами проводяться будь-які слідчі (процесуальні) дії, слідчий суддя зазначає таке.
Незважаючи на те, що Грошові кошти були вилучені понад рік тому, досудове розслідування у Кримінальному провадженні триває, а органом досудового розслідування встановлюються обставини, що мають значення для Кримінального провадження, зокрема щодо походження вилучених Грошових коштів. Крім того, відповідно до положень ч. 5 ст. 40, ч. 1 ст. 222 КПК України, детектив самостійно визначає обсяг відомостей та доказів, які підлягають наданню слідчому судді для обґрунтування своєї позиції, а також межі розкриття відомостей досудового розслідування.
За такого, враховуючи, що: 1) досудове розслідування у Кримінальному провадженні триває, проводяться слідчі дії, у тому числі, направлені на перевірку версій органу досудового розслідування стосовно походження Грошових коштів; 2) Грошові кошти відповідають критеріям речових доказів, визначеним ст. 98 КПК України; 3) представником не надано достатніх доказів, які б спростували версію сторони обвинувачення щодо можливого отримання Грошових коштів внаслідок протиправної діяльності, яка є предметом досудового розслідування, слідчий суддя дійшов висновку, що представником не доведено, що арешт на Грошові кошти накладено необґрунтовано або у подальшому застосуванні арешту майна (Грошових коштів) відпала потреба.

Щодо наявності/відсутності підстав для скасування арешту з Мобільного телефону.
Як вбачається з заперечень детектива та його пояснень у судовому засіданні, комплексна судова комп`ютерно-технічна експертиза та експертиза електронних комунікацій, з метою проведення якої було вилучено Мобільний телефон, завершена. У зв`язку з чим він не заперечував у задоволення Клопотання в цій частині.
За такого, зважаючи, що експертизу, об`єктом дослідження якої був Мобільний телефон, завершено, та беручи до уваги позицію сторони обвинувачення, слідчий суддя дійшов висновку, що у подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт зазначеного майна (Мобільного телефону), відпала потреба.
Таким чином, Клопотання підлягає задоволенню частково.
Керуючись ч. 3 ст. 26, статтями 174, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання задовольнити частково.
Скасувати арешт, накладений у межах кримінального провадження № 52023000000000580 від 16.11.2023 ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 14.01.2025 у справі № 991/14156/24, шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування на майно, вилучене 17.12.2024 під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:
- мобільний телефон Apple IPhone 15 Pro Max s/n НОМЕР_1 , IMEI1 НОМЕР_2 , IMEI2 НОМЕР_3 .
Відмовити в задоволенні клопотання в іншій частині.
Ухвала оскарженню не підлягає.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_16