ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ

адреса юридична: вул. Капітана Володимира Кісельова, 1, м. Полтава, 36000, адреса для листування: вул. Капітана Володимира Кісельова, 1, м. Полтава, 36607, тел. (0532) 61 04 21, E-mail inbox@pl.arbitr.gov.ua, https://pl.arbitr.gov.ua/sud5018/
Код ЄДРПОУ 03500004

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.05.2026 Справа № 917/1833/25 
м. Полтава
Господарський суд Полтавської області у складі судді Пушка І.І., при секретарі судового засідання Сілаєвій О.Ф., розглянувши матеріали 
за позовною заявою Приватного підприємства “Трансбуд Проект 2021” (код ЄДРПОУ 37787121, адреса: вул. Панченка Володимира, 6, каб. 8, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25006)
до Селянсько-фермерського господарства “Світанок” (код ЄДРПОУ 30951401, адреса: вул. Миру, 23, село Заріг, Лубенський район, Полтавська область, 37740)
про стягнення 506 600,00 грн
представники сторін:
від позивача: не з`явився,
від відповідача: не з`явився.
Суть спору: Розглядається позовна заява Приватного підприємства «Трансбуд Проект 2021» (позивач) до Селянсько-фермерського господарства «Світанок» (відповідач) про стягнення 255 000 грн основного боргу, 170 000 грн штрафу, 81 600 грн пені відповідно до умов договору підряду №ТПБ-27-08 від 27.08.2024 (далі – Договір).
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що відповідач не склав акт про виявлені недоліки робіт та не підписав у строк, визначений Договором, акт здачі-приймання робіт (надання послуг) №4 від 10.07.2025 на суму 1 700 000 грн; а також на те, що зазначений акт вважається підписаним відповідно до п.6.3 Договору.
З урахуванням сплаченої відповідачем попередньої оплати та часткової оплати виконаних робіт, заборгованість відповідача, за розрахунком позивача, складає 255 000 грн.
Позивачем також висунуті вимоги про стягнення 170 000 грн штрафу відповідно до п.8.3 Договору за безпідставну відмову від підписання акта здачі-приймання робіт, а також про стягнення 81600,00 грн пені за порушення строків оплати, нарахованої за період з 06.08.2025 по 06.09.2025 відповідно до п.8.1 Договору.
Відповідач у відзиві (а.с.61-63) проти позову заперечує, посилаючись на те, що ні Специфікація до Договору, ні наданий позивачем акт здачі-приймання робіт (надання послуг) №4 від 10.07.2025 на суму 1 700 000 грн не містять інформації про вартість кожного окремого виду робіт.
Також відповідач посилається у відзиві на те, що позивач не проінформував його про завершення робіт, а також направив акт здачі-приймання робіт (надання послуг), а не акт приймання-передачі виконаних робіт, як передбачено п.6.1 Договору; крім того зазначає, що вказаний акт не містить чіткого переліку виконаних робіт.
Відповідач у відзиві стверджує, що частина робіт за Договором була виконані позивачем не в повному обсязі, а частина робіт виконана неякісно; також посилається на те, що повідомлення про неналежну якість і кількість робіт та акт про виявлені недоліки були направлені позивачу 26.08.2025.
Позивач у відповіді на відзив (а.с.78-79) заперечує проти доводів відповідача, посилаючись на те, що відповідач, отримавши від позивача акт здачі-приймання робіт (надання послуг) №4 від 10.07.2025, у встановлені Договором строки не надав жодних обґрунтованих заперечень щодо якості та обсягів робіт, тому роботи вважаються прийнятими відповідно до п.6.3 Договору.
Також позивач звертає увагу, що документи, надані відповідачем, складені ним в односторонньому порядку, а докази надіслання саме цих документів позивачу відсутні, оскільки відповідачем не надано опис вкладення до цінного листа на підтвердження зазначених обставин.
Процесуальні дії суду. Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.09.2025 для розгляду даної справи визначено суддю Пушка І.І.
Згідно з ухвалою від 30.09.2025 суд залишив позовну заяву без руху, встановив позивачу строк для усунення недоліків - не пізніше 3 днів з моменту вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
02.10.2025 суд отримав від позивача заяву про усунення недоліків з розрахунком заборгованості, а саме пені в межах подвійної облікової ставки НБУ (вх. № 12608).
Позивачем не подавалася позовна заява в новій редакції, або заява про зменшення розміру позовних вимог, тому суд розглядає позов в первісній редакції. 
Ухвалою від 07.10.2025 суд прийняв позовну заяву до розгляду і відкрив провадження у справі; визнав справу малозначною; ухвалив розглядати справу у порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними у справі матеріалами.
21.10.2025 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву (вх. № 13529).
У відзиві на позовну заяву від 21.10.2025 відповідач заявив клопотання про розгляд справи в порядку загального позовного провадження. Клопотання обґрунтоване, зокрема, тим, що наразі СФГ «Світанок» займається підготовкою зустрічного позову щодо компенсації збитків, пов`язаних з неналежним виконанням будівельних робіт з боку ПП «Трансбуд Проект 2021».
Ухвалою від 27.10.2025 суд задовольнив клопотання Селянсько-фермерського господарства «Світанок» про розгляд справи № 917/1833/25 за правилами загального позовного провадження; перейшов до розгляду даної справи в порядку загального позовного провадження; призначив підготовче засідання у справі на 18.11.2025 об 11:00 год.
28.10.2025 суд отримав відповідь на відзив (вх. № 13814).
Від позивача надійшла заява (вх. № 14478 від 11.11.2025) про проведення судового засідання без участі його представника, оскільки той перебуває у відпустці.
Ухвалою від 18.11.2025 суд продовжив строк проведення підготовчого провадження на 30 днів; підготовче засідання в справі відклав на 27.01.2026.
Від відповідача надійшли клопотання про залучення доказів до матеріалів справи: вх. № 731 від 22.01.2026 та вх. № 717 від 22.01.2026, в задоволенні яких суд відмовив ухвалою від 14.04.2026.
Судове засідання 27.01.2026 не відбулося, внаслідок збоїв в роботі підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС, що підтверджується відповідним актом про несправність (неналежне функціонування) системи відеоконференцзв`язку від 27.01.2026. Ухвалою від 27.01.2026 підготовче засідання в справі відкладено на 10.03.2026.
В судовому засідання 10.03.2026 суд оголосив протокольну ухвалу про перерву в судовому засіданні на 14.04.2026.
Ухвалою від 14.04.2026 суд закрив підготовче провадження у справі № 917/1833/25; справу призначив до судового розгляду по суті на 14.05.2026.
Ухвалою від 16.04.2026 суд виправив описку, допущену в ухвалі суду від 14.04.2026 про закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду по суті, зазначивши дату проведення судового засідання – 12.05.2026 об 11:20.
Сторони в судове засідання, призначене на 12.05.2026, не з`явилися. Представник позивача подав заяву (вхід. № 6467 від 12.05.2026) про проведення судового засідання без його участі. Відповідач заявив клопотання (вхід. № 6415 від 11.05.2026) про відкладення судового засідання, у зв`язку із зайнятістю представника в інших судових процесах.
Ухвалою від 12.05.2026 за клопотанням відповідача розгляд справи був відкладений на 28.05.2026.
Представник позивача подав заяву від 28.05.2026 про проведення судового засідання, призначеного на 28.05.2026, без участі представника позивача.
Представник відповідача в судове засідання не з`явився, про час та місце проведення засідання повідомлений належним чином, причин неявки суд не повідомив.
Інших заяв чи клопотань від сторін не надходило.
Суд, розглянувши матеріали справи, встановив наступні фактичні обставини.
Відповідно до п.1.1 підписаного сторонами по справі договору підряду №ТПБ-27-08 від 27.08.2024 (Договір), за цим договором Підрядник зобов?язується виконувати власними та залученими силами й засобами, на свій ризик, за завданням і за рахунок Замовника (відповідача) роботи з: Реконструкція ферми з добудовою доїльно-молочного блоку за межами с Чайківщина, Оржицького району, Полтавської області (бетонування фундаментів, фундамент доїльної установки, тунелю, цоколю будівлі, каналізація та водопровід), (надалі - Роботи), а Замовник зобов?язується прийняти виконані Роботи та оплатити їх на умовах і в порядку передбачених цим Договором. 
Перелік робіт (обсяги, види, зміст), їх вартість вказуються в кошторисі обсягів робіт (додатки до договору), які є невід?ємною частиною цього договору. Також невід?ємною частиною є розділи проекту, які додаються до договору та кошторису і повинні бути підписані обома сторонами до початку робіт (п.1.4 Договору).
В п.2.1 сторонами визначена ціна Договору, яка становить 1700 000 грн.
Загальна вартість всіх видів виконуваних Робіт визначається на підставі вартості кожного окремого виду Робіт та вказана у специфікації робіт (що є невід?ємною частиною договору). Специфікація робіт не включає обалубку. Опалубка обговорюється окремо з Замовником. (п.2.4 Договору).
Сторонами була погоджена та підписана специфікація №1 від 27.08.2024 (а.с.14-17), в якій не визначена вартість окремих видів робіт та одиниці їх виміру, а зазначені лише види робіт та їх загальна вартість (1700 000 грн).
Відповідно до п.3.1 Договору підрядник приступає до виконання Робіт в 10-денний термін з моменту перерахування Замовником попередньої оплати згідно з п. 4.1.1. цього Договору на рахунок Підрядника та отримання наявної ПКД або узгодженого переліку робіт.
П.4.1.1 Договору передбачено попередню оплату в розмірі 40% - 680 000,00 грн., в т.ч. ПДВ 20 %- 113 333,33 грн., Замовник зобов?язаний перерахувати на поточний рахунок Підрядника до початку виконання Робіт на підставі отриманого від Підрядника законодавчо вірно оформленого рахунку-фактури не пізніше 5 (п?яти) банківських днів з моменту отримання такого рахунку-фактури.
Попередня оплата робіт на суму 680 00 грн фактично була здійснена відповідачем 30.08.2024 (а.с.38).
Відповідно до п.4.1.3 Договору Підрядник повідомляє Замовника про закінчення робіт, Складаються остаточні Акти приймання - передачі виконаних робіт. Остаточні розрахунки проводяться протягом 5 днів з моменту отримання акту здачі-приймання робіт.
Замовник має право здійснювати не втручаючись у господарську діяльність Підрядника технічний нагляд і контроль за ходом, якістю, вартістю та обсягами виконання Робіт (п.5.1.1 Договору).
Відповідно до п.5.2.1 Договору Замовник зобов`язаний негайно повідомити Підрядника про виявлені недоліки в Роботі.
Після завершення виконання всіх Робіт Підрядник зобов?язаний проінформувати Замовника про завершення таких Робіт, підготувати та запропонувати підписати Замовнику законодавчо вірно оформлений Акт приймання передачі виконаних робіт (далі - Акт) (п.6.1 Договору).
Замовник зобов?язаний протягом 3 (трьох) робочих днів з дня отримання Акту оглянути Роботи, виконані Підрядником і, у разі відсутності недоліків у Роботах т/або використаного обладнання та матеріалів (відхилень від умов Договору), прийняти Роботи та підписати запропонований Підрядником Акт (п.6.2 Договору).
Замовних не вправі відмовитись від підписання актів приймання-передачі виконаних робіт без акту виявлення недоліків проведених робіт, який має бути підписано повноважними представниками Сторін Договору в момент їх виявлення. В разі не підписання Замовником актів приймання-передачі виконаних робіт наданих Підрядником такі вважаються підписаними Замовником на протязі 5 календарних днів з моменту їх отримання Замовником. Надання актів приймання-передачі виконаних робіт Підрядником Замовнику допускається Сторонами Договору як нарочним так і поштовим переказом (листом з описом вкладення) (п.6.3 Договору).
У разі виявлення допущених у Роботі недоліків (відхилень від умов Договору). Замовник має негайно заявити про них Підряднику та погодити з Підрядником строк для ліквідації недоліків. Остаточно Акт підписується Сторонами у 3 (трьох) денний строк після ліквідації недоліків та повторного огляду Робіт Замовником (п.6.4 Договору).
Відповідно до п.8.1 Договору За порушення строків оплати виконаних і прийнятих Робіт, згідно з цим Договором, Замовник сплачує Підряднику пеню у розмірі 1% від суми не сплачених платежів за кожний день прострочення.
У випадку безпідставної відмови Замовника за відсутності претензій до якості робіт від підписання належним чином оформленого Акту приймання виконаних робіт, Замовник сплачує штраф у розмірі 10% від вартості робіт, що зазначені в Акті. (п.8.3 Договору )
Сторонами також були укладені додаткова угода №1 від 31.01.2025 та додаткова угода від 25.03.2025 №1/1 до Договору, якими вартість робіт збільшувалася, відповідно, на 87 000 грн та 224 640 грн, а також підписані специфікації №1 та №1/1 щодо додаткових робіт на відповідні суми, які є додатками до вказаних додаткових угод (а.с.18-21).
При цьому, лише в специфікації № 1 від 25.03.2025 сторонами визначено одиниці виміру та вартість певних робіт на загальну суму 224 640 грн, інші специфікації таких відомостей не містять.
Сторонами був підписаний акт здачі-приймання робіт (надання послуг) №2 від 13.02.2025 на суму 87 000 грн (а.с.22), в якому перелік видів виконаних робіт та вартість кожного виду робіт не конкретизовані.
Позивач 19.07.2025 цінним листом з описом вкладення направив відповідачу акт здачі-приймання робіт (надання послуг) № 3 від 10.07.2025 на суму 224 640 грн (а.с.23) та акт здачі-приймання робіт (надання послуг) № 4 від 10.07.2025 на суму 1 700 000 грн (а.с.24), які були отримані відповідачем 31.07.2025, що підтверджується накладною та фіскальним чеком Укрпошти від 19.07.2025, описом вкладення до цінного листа від 19.07.2025 та повідомленням про вручення, копії яких додані до позовної заяви (а.с.25-27).
Зазначені вище акти №№3,4 також не містили конкретний перелік видів виконаних робіт та вартість кожного виду робіт, при цьому, акт здачі-приймання робіт (надання послуг) № 3 від 10.07.2025 на суму 224 640 грн був підписаний відповідачем без зауважень, водночас як акт здачі-приймання робіт (надання послуг) № 4 від 10.07.2025 на суму 1 700 000 грн підписаний відповідачем не був.
Відповідачем, окрім попередньої оплати, в період з 13.11.2024 по 21.07.2025 було перераховано відповідачу грошові кошти на загальну суму 1 076 640 грн, що підтверджується копіями відповідних платіжних інструкцій, доданих до позовної заяви (а.с.30-37). Підставою платежу у вказаних платіжних інструкціях вказано «попередня плата за реконструкцію ферми з добудовою».
До відзиву на позов відповідачем було додане повідомлення про неналежну кількість та якість виконаних робіт, адресоване позивачу (вих.1524 від 03.08.2025), до якого доданий акт про виявлені недоліки проведених робіт від 03.08.2025 (а.с.64,66).
Відповідач посилається у відзиві, що зазначене повідомлення було направлене позивачу 26.08.2025, в підтвердження чого відповідачем надано фіскальний чек Укрпошти від 26.08.2025 (а.с.65); водночас, поштова накладна та опис вкладення, які б підтверджували направлення позивачу саме зазначеного вище повідомлення, надані відповідачем не були.
Під час розгляду по суті заявлених позовних вимог судом приймається до уваги наступне.
Частиною 1 ст. 837 Цивільного кодексу (далі – ЦК) України встановлено, що за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.
За договором будівельного підряду підрядник зобов`язується збудувати і здати у встановлений строк об`єкт або виконати інші будівельні роботи відповідно до проектно-кошторисної документації, а замовник зобов`язується надати підрядникові будівельний майданчик (фронт робіт), передати затверджену проектно-кошторисну документацію, якщо цей обов`язок не покладається на підрядника, прийняти об`єкт або закінчені будівельні роботи та оплатити їх (ч.1 ст.875 ЦК України).
Договір будівельного підряду укладається на проведення нового будівництва, капітального ремонту, реконструкції (технічного переоснащення) підприємств, будівель (зокрема житлових будинків), споруд, виконання монтажних, пусконалагоджувальних та інших робіт, нерозривно пов`язаних з місцезнаходженням об`єкта (ч. 2 ст. 875 ЦК України).
До договору будівельного підряду застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом (ч. 3 ст. 875 ЦК України).
Відповідно до ч.1 ст.877 ЦК України, підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт.
Підрядник зобов`язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду.
Договором будівельного підряду мають бути визначені склад і зміст проектно-кошторисної документації, а також має бути визначено, яка із сторін і в який строк зобов`язана надати відповідну документацію (ч. 2 ст. 877 ЦК України).
Кошторис, наявність якого передбачена в п.1.4 Договору, проектна документація, як і будь-які інші додатки до Договору, які містять розділи проекту, сторонами по справі надані суду не були.
Також сторонами не наданий суд акт приймання-передачі проектної документації, передбачений п.3.1 Договору.
При цьому, суд звертає увагу, що умовами Договору, всупереч вимогам ч. 2 ст. 877 ЦК України, не визначено, якою саме із сторін має бути виготовлена та надана проектно-кошторисна документація (кошторис).
Як встановлено судом, перелік видів робіт, які підлягають виконанню за Договором, та їх загальна вартість, були узгоджені сторонами в специфікації № 1 від 27.08.2024, а також в специфікаціях від 31.01.2025 та від 25.03.2025, які затверджені підписами сторін, та є додатками до Договору та додаткових угод до нього.
Водночас, судом також встановлено, що всупереч змісту п.2.4 Договору, в специфікаціях №1 від 27.08.2024 та від 31.01.2025 не визначена вартість окремих видів робіт та одиниці їх виміру, а зазначені лише види робіт та їх загальна вартість.
Лише в специфікації № 1 від 25.03.2025 сторонами визначено одиниці виміру та вартість певних робіт загальною вартістю 224 640 грн.
Відповідно до ч.1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Якщо відповідно до акта цивільного законодавства для укладення договору необхідні також передання майна або вчинення іншої дії, договір є укладеним з моменту передання відповідного майна або вчинення певної дії (частини перша та друга ст.640 ЦК України).
Згідно з ч.2 ст.642 ЦК України, якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції, якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом.
З огляду на вказані приписи ЦК України, не можна вважати неукладеним договір після його повного чи часткового виконання сторонами. Якщо дії сторін свідчать про те, що договір фактично був укладений, суд має розглянути по суті питання щодо відповідності цього договору вимогам закону (відповідна правова позиція була викладена в п.49 постанови Великої Палати Верховного Суду від 5 червня 2018 року у справі № 338/180/17).
Відповідно до ч.4 ст.236 Господарського процесуального кодексу (далі – ГПК) України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
З урахуванням обставин, встановлених судом (фактичне виконання позивачем та прийняття відповідачем певних робіт за Договором, їх часткова оплата відповідачем), суд констатує, що спірні правовідносини виникли в зв`язку з виконанням фактично укладеного між сторонами по справі договору будівельного підряду, в якому відповідач є Замовником, а позивач – Підрядником.
Відповідно до ч.4 ст.879 ЦК України, оплата робіт провадиться після прийняття замовником збудованого об`єкта (виконаних робіт), якщо інший порядок розрахунків не встановлений за погодженням сторін.
Як було встановлено судом, відповідачем було перераховано позивачу попередню оплату на суму 680 00 грн, що передбачено п.4.1.1 Договору, та загалом сплачено грошові кошти за виконані роботи на суму 1 756 640 грн, в той час як загальна вартість робіт, визначена сторонами в Договорі, додаткових угодах та специфікаціях складає 1 700 000+87 000+224 640 = 2 011 640 грн, тобто відповідачем не сплачена вартість робіт на суму 255 000 грн.
При цьому, суд звертає увагу, що в п.4.1.3 Договору сторонами узгоджено, що остаточні розрахунки проводяться протягом 5 днів з моменту отримання акта здачі-приймання робіт, тобто початок перебігу строку на оплату пов`язаний саме з моментом отримання акта, а не з моментом його підписання відповідачем як замовником.
Водночас, за наслідком розгляду доводів відповідача щодо наявності підстав для неприйняття ним виконаних робіт та для відмови від підписання акта здачі-приймання робіт (надання послуг) №4 від 10.07.2025 на суму 1 700 000 грн, судом приймається до уваги наступне.
Замовник, який одержав повідомлення підрядника про готовність до передання робіт, виконаних за договором будівельного підряду, або, якщо це передбачено договором, - етапу робіт, зобов`язаний негайно розпочати їх прийняття (ч.1 ст.882 ЦК України).
Суд звертає увагу, що в п.6.1 Договору не визначено, в якій саме формі (усній, письмовій) підрядник має проінформувати замовника про завершення робіт, а відповідно до п.6.2 Договору виникнення у замовника зобов`язання оглянути, прийняти роботи та підписати відповідний акт виникає протягом 3 днів саме з моменту отримання від підрядника акта приймання-передачі виконаних робіт, а не будь-якого іншого повідомлення.
Враховуючи викладене, суд констатує, що сторонами в п.п.6.1,6.2 Договору фактично визначено, що повідомлення про завершення та готовність до передання робіт здійснюється підрядником саме шляхом направлення замовнику акта приймання-передачі виконаних робіт.
При цьому, суд звертає увагу на суперечливу позицію відповідача, який підписав акт здачі-приймання робіт (надання послуг) №3 на суму 224 640 грн від тієї ж самої дати, що і акт здачі-приймання робіт (надання послуг) №4 (10.07.2025), не посилаючись при цьому у відзиві, що для підписання цього акта (так само, як і для підписання акта здачі-приймання робіт №2 від 13.02.2025 на суму 87 000 грн) позивачем направлялося, а відповідачем було отримане будь-яке інше повідомлення про готовність до передання робіт, окрім самого акта.
Однією із основоположних засад цивільного законодавства є справедливість, добросовісність та розумність (п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України). Тобто дії учасників цивільних правовідносин мають відповідати певному стандарту поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою інтересів іншої сторони договору або відповідного правовідношення.
Принцип добросовісності є одним із засобів утримання сторін від зловживання своїми правами.
Відповідно до доктрини venire contra factum proprium (заборони суперечливої поведінки), яка базується ще на римській максимі – «non concedit venire contra factum proprium», ніхто не може діяти всупереч своїй попередній поведінці.
Поведінкою, яка суперечить добросовісності та чесній діловій практиці, є, зокрема, поведінка, що не відповідає попереднім заявам або поведінці сторони, за умови, що інша сторона, яка діє собі на шкоду, розумно покладається на них.
Необхідність застосування зазначених вище принципів при визначенні меж здійснення цивільних прав відповідно до ст.13 ЦК України відповідає усталеній судовій практиці, сформованій Верховним Судом (зокрема, в постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 24.10.2019 у справі № 904/3315/18, від 19.02.2020 у справі № 915/411/19, від 13.02.2024 у справі № 917/272/23).
З урахуванням викладеного, судом відхиляються як необґрунтовані доводи відповідача про те, що позивачем не було проінформовано його про завершення виконання робіт, оскільки такі доводи суперечать як попередній поведінці відповідача під час підписання актів здачі-приймання робіт (надання послуг) №№2,3, так і змісту п.п.6.1,6.2 Договору.
З тих же самих підстав (неможливість діяти всупереч своїй попередній поведінці) судом відхиляються формальні за своєю суттю доводи відповідача про те, що позивачем був направлений йому акт здачі-приймання робіт (надання послуг), а не акт приймання-передачі виконаних робіт, як передбачено п.6.1 Договору, а також доводи про відсутність в акті здачі-приймання робіт (надання послуг) № 4 від 10.07.2025 на суму 1 700 000 грн чіткого переліку робіт та інформації про вартість кожного окремого виду робіт.
Як було встановлено судом, підписані відповідачем без зауважень акти здачі-приймання робіт (надання послуг) №№ 2, 3 також не містили детального переліку робіт та інформації про вартість кожного окремого виду робіт, а вартість кожного окремого виду робіт взагалі не була визначена сторонами в узгоджених та підписаних самим відповідачем в особі директора Горба М.М. специфікаціях від 27.08.2024 та від 31.01.2025.
Судом також встановлено, що акти здачі-приймання робіт (надання послуг) №№ 3,4 від 10.07.2025, зазначені в описі вкладення до цінного листа від 19.07.2025, направленого відповідачу, були отримані ним 31.07.2025, що відповідачем не заперечується.
Відповідно до вимог ч.1 ст.882 ЦК України та змісту п.п.6.1, 6.2 Договору, відповідач (замовник) був зобов`язаний негайно (тобто, 31.07.2025) розпочати прийняття робіт, оглянути їх протягом 3-х днів з моменту отримання актів, а на протязі 5 днів – або скласти акт про недоліки, підписаний повноважними представниками сторін (як замовника, так і підрядника), або підписати запропонований позивачем акт приймання-передачі виконаних робіт.
Відповідач у відзиві не посилається на те, що ним пропонувалося позивачу прийняти участь в огляді виконаних робіт та підписанні відповідного акта, так само як не посилається на відмову позивача від підписання акта про недоліки.
Передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими (ч.4 ст.882 ЦК України).
Враховуючи викладене, а також з урахуванням вимог ч.1 ст.74 ГПК України щодо обов`язку доказування, саме на відповідача (замовника) покладено процесуальний обов`язок доведення обґрунтованості підстав для відмови у підписанні акта виконаних робіт, складеного позивачем як підрядником.
В той же час, спеціальною нормою щодо прийняття робіт будівельного підряду, викладеною в ч.6 ст.882 ЦК України, передбачено, що замовник має право відмовитися від прийняття робіт у разі виявлення недоліків, які виключають можливість використання об`єкта для вказаної в договорі мети та не можуть бути усунені підрядником, замовником або третьою особою.
Таким чином, підстави для обґрунтованої відмови замовником від прийняття робіт та підписання відповідного акта виникають при доведеності замовником двох обставин у їх сукупності, а саме неможливості використання об`єкта виконання робіт за призначенням (тобто, з метою, визначеною в договорі) внаслідок виявлених недоліків та неможливості усунення таких недоліків.
Відповідач у відзиві не посилається на те, що зазначена в акті здачі-приймання робіт (надання послуг) № 4 від 10.07.2025 робота, виконана позивачем (реконструкція ферми з добудовою, бетонування фундаментів, фундамент доїльної установки, тунелю, цоколю будівлі, каналізація та водопровід), має саме такі недоліки, які виключають можливість використання об`єкта для вказаної в договорі мети та не можуть бути усунені підрядником, замовником або третьою особою.
Якщо відзив не містить вказівки на незгоду відповідача з будь-якою із обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, відповідач позбавляється права заперечувати проти такої обставини під час розгляду справи по суті, крім випадків, якщо незгода з такою обставиною вбачається з наданих разом із відзивом доказів, що обґрунтовують його заперечення по суті позовних вимог, або відповідач доведе, що не заперечив проти будь-якої із обставин, на яких ґрунтуються позовні вимоги, з підстав, що не залежали від нього (ч.4 ст.165 ГПК України).
Відзив відповідача фактично містить лише неконкретизоване посилання на те, що невизначена частина робіт за Договором була виконана позивачем не в повному обсязі, а інша невизначена частина робіт виконана неякісно, без зазначення, в якій саме частині (в грошовому або в кількісному вимірі) роботи не виконані, які саме роботи виконані неякісно, в чому саме полягає неякісність таких робіт.
Так само, доданий відповідачем до відзиву акт виявлення недоліків виконаних робіт від 03.08.2025, відповідно до свого змісту, не може підтверджувати вказані вище обставини (неможливість використання об`єкта для вказаної в договорі мети та неможливість усунення виявлених недоліків).
Зазначений вище акт від 03.08.2025 складений відповідачем в односторонньому порядку, він не містить фіксації відмови представника позивача від підписання цього акта, як і відомості про запрошення представника позивача для участі в огляді виконаних робіт, що суперечить вимогам п.6.3 Договору щодо складення відповідного акта представниками сторін.
Викладені в акті від 03.08.2025 твердження про невиконання певних видів робіт не підтверджені посиланням на будь-які докази (результати обмірів, фото або відеозйомку, тощо) та мають неконкретизований характер, оскільки не містять ні посилань на одиниці виміру, ні посилань на грошову вартість робіт, які в цьому акті зазначені як невиконані. 
Також в акті від 03.08.2025 зазначено про виконання певних робіт не позивачем, а силами і за рахунок відповідача (без визначення їх обсягів в кількісному або грошовому вимірі, а також дат або періодів їх виконання), разом з тим, акт не містить посилання на докази, які підтверджують такі обставини.
Докази виконання будь-яких робіт з числа тих, що були передбачені Договором, додатковими угодами та специфікаціями, силами самого відповідача та/або за його рахунок, надані відповідачем не були.
Як положення ч.1 ст.849 ЦК України, так і зміст п.5.1.1 Договору надавали право відповідачу як замовнику здійснювати технічний нагляд та контроль за обсягами та якістю робіт під час їх виконання, а відповідно до п.5.2.1 Договору замовник зобов`язаний повідомити підрядника про виявлені недоліки негайно.
Виконання робіт, передбачених Договором, самим замовником, є одночасно свідченням невиконання таких робіт підрядником; про такі обставини (у разі їх наявності) замовник мав бути достеменно обізнаним з моменту їх виникнення, разом з тим, неподання відповідачем будь-яких доказів виявлення таких недоліків та повідомлення про них позивачу під час виконання робіт відповідно до п.5.2.1 Договору, викликають обґрунтовані сумніви у достовірності відповідних відомостей, зазначених відповідачем в акті від 03.08.2025.
При цьому, виконання самим замовником (відповідачем) будь-яких робіт, передбачених Договором, потребувало внесення сторонами змін до договору щодо зменшення обсягів і вартості робіт, які підлягали виконанню позивачем як підрядником, в той час як матеріали справи свідчать лише про укладення між сторонами додаткових угод щодо збільшення обсягів та вартості робіт за Договором.
Фактичне виконання робіт, передбачених Договором, самим замовником, без внесення відповідних змін до Договору, є вочевидь нерозумним, що суперечить встановленій в ч.5 ст.12 ЦК України презумпції добросовісності та розумності учасників цивільних правовідносин.
Також судом встановлено, що сам відповідач зазначає у відзиві про те, що акт про виявлені недоліки, датований 03.08.2025, був відправлений позивачу 26.08.2025, тобто з порушенням вимог п.6.4 Договору щодо негайного повідомлення підрядника про виявлені недоліки.
Відповідачем не надані будь-які пояснення щодо причини, з яких акт, датований 03.08.2025, був, вірогідно, відправлений позивачу лише 26.08.2025, шо викликає у суду обґрунтовані сумніви щодо складення зазначеного акта саме 03.08.2025.
При цьому, відповідачем не надано суду опис вкладення в рекомендований лист, який був направлений позивачу відповідно до фінансового чеку «Укрпошти» від 26.08.2025, який доданий до відзиву; позивач факт отримання відповідного повідомлення разом з актом про виявлені недоліки від 03.08.2025 не визнає.
Враховуючи викладене, суд констатує, що відповідачем не доведено належними доказами факт виявлення ним в порядку та в строк, визначений Договором, недоліків робіт, виконаних позивачем, тому акт здачі-приймання робіт (надання послуг) № 4 від 10.07.2025 згідно з п.6.3 договору вважається підписаним відповідачем 05.08.2025.
Суд також звертає увагу, що ч.4 ст.853 ЦК України прямо передбачено, що у разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза.
За висновком суду, для підтвердження доводів відповідача, викладених у відзиві, потрібні спеціальні знання в сфері будівництва з огляду на необхідність встановлення, який саме обсяг робіт за Договором був фактично виконаний (або невиконаний) позивачем.
Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові (ч.2 ст.857 ЦК України).
Оскільки умови Договору взагалі не містять посилання на вимоги щодо якості результату робіт (зокрема, посилання на номери та індекси стандартів, технічних умов або іншої документації про якість), а також зважаючи на неподання сторонами проектної документації, для визначення відповідності виконаних робіт звичайним вимогам також необхідне застосування спеціальних знань у сфері будівництва. 
Відповідно до ч.1 ст.843 ЦК України, у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення.
Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами (ч.2 ст.843 ЦК України).
Як було встановлено судом, всупереч змісту п.2.4 Договору, в специфікаціях №1 від 27.08.2024 та від 31.01.2025 не визначена вартість окремих видів робіт та одиниці їх виміру, а зазначені лише види робіт та їх загальна вартість; кошторис, наявність якого передбачена в п.1.4 Договору, проектна документація, як і будь-які інші додатки до Договору, які містять розділи проекту, сторонами по справі надані суду не були.
Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи (ч.3 ст.74 ГПК України).
Відповідно до ч.4 ст.74 ГПК України, суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи.
З урахуванням неподання сторонами зазначених вище доказів, суд позбавлений можливості за власною ініціативою призначити оціночно-будівельну експертизу по справі для визначення обсягів та вартості виконаних робіт, наявності або відсутності недоліків щодо їх якості, а також щодо можливості усунення таких недоліків (в разі їх наявності) та можливості використання об`єкта для вказаної в договорі мети без їх усунення.
Сторонами по справі клопотання про призначення експертизи не заявлялося.
Водночас, ч.1 ст.101 ГПК України передбачено, що учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.
У висновку експерта зазначається, що висновок підготовлено для подання до суду та що експерт обізнаний про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок ( ч.5 ст.101 ГПК України).
Висновок експерта, в тому числі той, як складений на замовлення учасника справи, віднесено до засобів доказування по справі (п.2 ч.2 ст.73 ГПК України).
Згідно з вимогами ч.3 ст.80 ГПК України, відповідач повинен подати суду докази разом з поданням відзиву.
Якщо доказ не може бути поданий у встановлений законом строк з об`єктивних причин, учасник справи повинен про це письмово повідомити суд та зазначити: доказ, який не може бути подано; причини, з яких доказ не може бути подано у зазначений строк; докази, які підтверджують, що особа здійснила всі залежні від неї дії, спрямовані на отримання вказаного доказу (ч.4 ст.80 ГПК України).
Відповідачем не було подано суду висновок експерта в підтвердження доводів, викладених у відзиві; відповідач у відзиві не повідомляв суд про неможливість подання такого висновку з об`єктивних причин.
Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій (ч.4 ст.13 ГПК України).
Передання і прийняття робіт на підставі підписаного в односторонньому порядку акта і виникнення за таким актом прав та обов`язків можливе за наявності реального виконання робіт за договором у разі неотримання обґрунтованої відмови про причини неприйняття робіт у строк, визначений договором (відповідна правова позиція була викладена в п.5.8 постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 09.11.2021 у справі № 908/665/20). 
Відповідач у відзиві факт реального виконання позивачем робіт не заперечує, а про відмову у підписанні акта здачі-приймання робіт (надання послуг) № 4 від 10.07.2025 відповідач повідомив позивача не раніше, ніж 26.08.2025, тобто з очевидним порушенням строку, визначеного Договором.
Відповідно до ч. 1 ст.79 ГПК України, наявність обставини, на яку сторона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, вважається доведеною, якщо докази, надані на підтвердження такої обставини, є більш вірогідними, ніж докази, надані на її спростування.
Верховний Суд в ході касаційного перегляду судових рішень неодноразово звертався загалом до категорії стандарту доказування та відзначав, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно цей принцип не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі № 902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17, від 31.03.2021 у справі № 923/875/19). Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі № 129/1033/13-ц (провадження № 14-400цс19).
З урахуванням обставин, встановлених вище, суд констатує, що відповідач порушив вимоги п.п.6.2,6.3 Договору щодо строку, на протязі якого замовник має оглянути роботу та скласти акт про виявлені недоліки (5 календарних днів з моменту отримання акта приймання-передачі виконаних робіт, складеного підрядником), а наданий відповідачем односторонній акт про виявлені недоліки, датований 03.08.2025, який вірогідно був направлений позивачу лише 26.08.2025, сам по собі не підтверджує факт невиконання або неналежного відповідачем робіт за Договором. 
Підставою визнання акта виконаних робіт недійсним є доведення обґрунтованості відмови замовника підписати акт, тобто наявність суттєвих недоліків виконаних робіт, на які посилався замовник, відмовляючи в підписанні акта (відповідна правова позиція була викладена, зокрема, в постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 05.02.2020 у справі № 904/2082/19, від 09.11.2021 у справі № 908/665/20).
Враховуючи викладене вище, а також те, що відповідно до положень ч.6 ст.882 ЦК України підставою визнання акта виконаних робіт недійсним є доведення замовником не будь-яких, а саме суттєвих недоліків виконаних робіт, наявність яких відповідачем не доведена, відмова відповідача від підписання акта здачі-приймання робіт (надання послуг) № 4 від 10.07.2025 визнається судом необґрунтованою.
При цьому, суд звертає увагу, що виявлення відповідачем можливих недоліків виконаних робіт поза межами строку для прийняття робіт, визначеного п.5.3 Договору, може бути підставою для пред`явлення претензій щодо усунення таких недоліків в порядку, визначеному ст.ст.858,884 ЦК України. 
Статтями 525, 526 ЦК України встановлено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства; одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання) (ст. 610 ЦК України).
Враховуючи положення наведених вище норм законодавства, обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (зокрема, шляхом надання обґрунтованої відмови від підписання акта виконаних робіт) законом покладений саме на замовника. Якщо замовник в порушення вимог ст.ст. 853, 882 ЦК України безпідставно ухиляється від прийняття робіт, не заявляючи у строк, визначений договором, про виявлені недоліки чи інші порушення, які унеможливили їх прийняття, то нездійснення ним оплати таких робіт є відповідно порушенням умов договору і вимог статей 525, 526 Цивільного кодексу України 
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 24.10.2018 у справі № 910/2184/18, від 16.09.2019 у справі № 921/254/18, від 15.10.2019 у справі № 921/262/18, від 09.11.2021 у справі № 908/665/20.
При цьому відповідно до норм чинного законодавства підрядник не повинен вчиняти жодних дій щодо спонукання замовника до підписання акта виконаних робіт, а має лише констатувати факт відмови замовника від підписання акта. Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 27.03.2018 у справі №927/414/17, від 04.06.2018 у справі №908/3519/16, від 05.06.2018 у справі №910/16804/17, від 26.06.2018 у справі №902/1370/15, від 19.09.2018 у справі №905/1090/17, від 06.08.2018 у справі №911/662/17, від 19.06.2019 у справі №910/11191/18, від 18.07.2019 у справі №910/6491/18, від 21.08.2019 у справі №917/1489/18.
Враховуючи викладені вище обставини, а також з урахуванням змісту п.п.4.1.3, 6.2, 6.3 Договору, зобов`язання відповідача щодо оплати робіт на суму 255 000 грн, виконаних позивачем відповідно до умов Договору, є простроченим з 06.08.2025, а тому позовні вимоги про стягнення відповідної суми заборгованості визнаються судом обґрунтованими.
У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки (пункт 3 частини першої статті 611 ЦК України).
Неустойкою (штрафом, пенею), за статтею 549 ЦК України, є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.
Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання (ч.3 ст.549 ЦК України0.
Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства (частина друга статті 551 ЦК України).
Відповідно до змісту преамбули та ст.1, 2 Закону України «Про відповідальність за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань» від 21.11.1996 № 543/96-ВР, підприємства, установи та організації за несвоєчасне виконання грошових зобов`язань сплачують пеню, в розмірі, що встановлюється за згодою сторін, але розмір такої пені не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла у період, за який сплачується пеня.
Враховуючи викладене, а також те, що в п.8.1 сторони передбачили відповідальність за порушення строків оплати у вигляді пені в розмірі 1% в день від суми несплачених платежів за кожний день прострочення, вимоги позивача про стягнення пені, нарахованої за період з 06.08.20205 по 06.09.2025 визнаються судом обґрунтованими частково, в межах подвійної облікової ставки НБУ, яка діяла у відповідний період (15,5%), на суму 6 930,41 грн, в іншій частині вимог про стягнення пені відхиляються як необґрунтовані.
Судом відхиляються як необґрунтовані вимоги позивача про стягнення 170 000 грн штрафу з посиланням на п.8.3 Договору, оскільки вказаним пунктом не конкретизовано, що саме є «безпідставною відмовою» замовника від підписання акта виконаних робіт, в той час як «безпідставність» за своїм лексичним змістом є оціночним судженням та має суб`єктивний, а не об`єктивний характер.
Водночас, п.8.3 Договору передбачено стягнення штрафу лише у випадку відмови замовника від підписання акта виконаних робіт за відсутності претензій щодо якості, при цьому не конкретизовано, в якій саме формі та в який строк замовник має заявити відповідні претензії.
Зазначена обставина (відсутність претензій замовника) фактично є відкладальною обставиною щодо відповідальності у вигляді штрафу (в розумінні положень ст.212 ЦК України).
Особи, які вчиняють правочин, мають право обумовити настання або зміну прав та обов`язків обставиною, щодо якої невідомо, настане вона чи ні (відкладальна обставина) (ч.1 ст. 212 ЦК України).
Суд звертає увагу, що п.8.3 Договору не передбачена відповідальність у вигляді штрафу саме за порушення строку складання замовником акта про виявлені недоліки, в порядку, визначеному в п.п.6.2,6.3 Договору. 
Водночас, сама по собі наявність у відповідача претензій щодо якості робіт, виконаних за Договором, які заявлені відповідачем за межами зазначеного вище строку, підтверджується матеріалами справи (зокрема, такі претензії викладені в листі відповідача від 03.08.2025 вих.№1524 та у відзиві на позов), що виключає можливість застосування штрафу, передбаченого п.8.3 Договору.
Суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача про нарахування на суму боргу 3% річних з дати винесення рішення до моменту його виконання відповідно до ч.10 ст.238 ГПК України, оскільки відповідне право надане суду в разі прийняття рішення про стягнення боргу, на який нараховуються відсотки або пеня.
Позивачем вимоги про стягнення з відповідача 3% річних, нарахованих на суму боргу, не заявлялися, рішення про стягнення річних судом не приймалося, що виключає можливість застосування судом положень ч.10 ст.238 ГПК України.
Згідно з частинами 1, 3 ст. 13 ГПК України, судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. 
Відповідно до ст. 86 ГПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
В процесі розгляду справи судом було прийнято, досліджено та надано оцінку всім наявним в матеріалах справи доказам, надано можливість сторонам обґрунтувати свої правові позиції щодо позову.
З урахуванням викладених вище обставин, позовні вимоги визнаються судом обґрунтованими частково та підлягають задоволенню в частині стягнення 255 000 грн заборгованості, 6 930,41 грн пені, а в іншій частині вимог позов відхиляється судом як необґрунтований.
Розподіл судових витрат. Враховуючи задоволення позовних вимог частково, судові витрати відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 129 ГПК України покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Керуючись ст. 129, 232-233, 237-242 ГПК України, суд 
ВИРІШИВ:
1. Позов задовольнити частково.
2. Стягнути з Селянсько-фермерського господарства “Світанок” (код ЄДРПОУ 30951401, адреса: вул. Миру, 23, село Заріг, Лубенський район, Полтавська область, 37740) на користь Приватного підприємства “Трансбуд Проект 2021” (код ЄДРПОУ 37787121, адреса: вул. Панченка Володимира, 6, каб. 8, м. Кропивницький, Кіровоградська область, 25006) - 255 000 грн заборгованості, 6 930,41 грн пені, 3928,96 грн витрат по сплаті судового збору.
3. В іншій частині вимог в задоволенні позову відмовити.
4. Видати наказ з набранням цим рішенням законної сили.
5. Рішення надіслати учасникам справи в порядку, встановленому статтею 242 ГПК України.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду (ч. 1, 2 ст. 241 ГПК України). Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо у судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції (ст. 256 ГПК України). Згідно ст. 257 ГПК України, апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції. 
Суддя Пушко І.І.