Справа № 309/2232/26
Провадження № 1-кс/309/315/26

У Х В А Л А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2026 року м. Хуст 

Слідчий суддя Хустського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання заступника начальника СВ Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області майора поліції – слідчого у кримінальному провадженні ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 12026071050000324 від 12.06.2026 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України про арешт тимчасово вилученого майна,-  
В С Т А Н О В И В:
15.06.2026 року до слідчого судді Хустського районного суду надійшло клопотання заступника начальника СВ Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області майор поліції – слідчий у кримінальному провадженні ОСОБА_3 за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 12026071050000324 від 12.06.2026 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України про арешт тимчасово вилученого майна.
У клопотанні зазначено, що 12.06.2026 о 20 год. 45 хв. неповнолітній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 , керуючи мотоциклом марки «KOVI MAX 300», без номерного знаку, рухаючись по вулиці Центральна в с.Монастирець у напрямку с.Горінчево, не впорався з керуванням транспортного засобу, де біля приміщення будинку 186 по вул.Центральна в с.Монастирець виїхав на зустрічну смугу руху де допустив зіткнення з зустрічним мотоциклом марки «KAYA 300», без номерного знаку під керуванням водія ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який рухався у напрямку с.Поточок, Хустського району. 
Внаслідок ДТП ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження у вигляді черепно-мозкової травми, перелому основи та склепіння черепа, забою головного мозку важкого ступеню, розриву печінки, поміщений в реанімаційне відділення Хустської ЦЛ., а ОСОБА_5 отримав тілесні ушкодження у вигляді забоїв, подряпин та саден обличчя, поміщений в травматологічне відділення.
Після закінчення огляду місця події ДТП мотоцикл марки «KOVI MAX 300», без номерного знаку, який належить неповнолітньому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканцю АДРЕСА_1 ( номер телефону НОМЕР_1 ) та мотоцикл марки «KAYA 300», без номерного знаку, який належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканцю АДРЕСА_2 (номер телефону НОМЕР_2 ) були вилучені та поміщені на майданчик тимчасового тримання транспортних засобів Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області. 
Відповідно до ч.7 ст.237 КПК України, при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення оглянутого місця чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном. 
Статтею 170 КПК України, зазначено зокрема, що - арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. 
Також зазначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Статтею 171 КПК України визначено, зокрема, що у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном. 
Також зазначено, що клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено
У зв`язку з тим, що мотоцикл марки «KOVI MAX 300», без номерного знаку, який належить неповнолітньому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканцю АДРЕСА_1 ( номер телефону НОМЕР_1 ) та мотоцикл марки «KAYA 300», без номерного знаку, який належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканцю АДРЕСА_2 (номер телефону НОМЕР_2 ), у даному кримінальному провадженні зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та можуть бути використані як доказ факту та обставин ДТП, що встановлюються під час кримінального провадження провадженні та згідно ст.98 КПК України, мають значення речового доказу, а також у подальшому в ході проведення досудового розслідування, необхідно провести їх додаткові огляди та експертні дослідження, то просить накласти них арешт.
У судове засідання володілець майна ОСОБА_5 не з`явився, повідомлявся за допомогою SMS повідомлення.
У судове засідання володілець майна ОСОБА_6 не з`явився, повідомлявся за допомогою SMS повідомлення.
В судове засідання слідчий ОСОБА_3 не з`явився, повідомлявся належним чином.
На підставі ст. 172 ч.1 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання у відсутності учасників кримінального провадження, які не з`явилися. 
Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає до задоволення виходячи з наступного.
Відповідно ж до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Речовими доказами згідно ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Так, в судовому засіданні слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт майна подано, у відповідності до ст. 170 КПК України, оскільки останнє містить в собі критерії визначені ч. 2 цієї статті Кодексу.
При цьому, слідчим суддею шляхом дослідження матеріалів провадження у порядку ст. 94 КПК України встановлено, що таке майно дійсно відповідає критеріям ст. 98 вказаного Кодексу, тобто існує дійсна сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно зберегло на собі його сліди.
Саме клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України.
Зазначене у клопотанні майно відноситься до видів передбачених Главою 17 Розділу ІІ КПК України, на які може бути накладено арешт.
Крім того, на підставі вимог ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя враховує, що виходячи з положень Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства.
Також, у ст. 1 Першого протоколу до Конвенції зазначено, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.) ЄСПЛ зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи (справа «Ізмайлов проти Росії», п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.).
При цьому, у судовому засіданні слідчим суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто не містить правових підстав для арешту майна, достатності доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівки на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження або не є пропорційним, тобто не відповідає тяжкості правопорушення і становитиме особистий і надмірний тягар для володільця майна.
За таких обставин, слідчий суддя враховуючи правову підставу для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження приходить до висновку, що клопотання підлягає до задоволення оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.
Враховуючи, що вилучені мотоцикли у даному кримінальному провадженні зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення є предметом кримінального правопорушення та являються доказами обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та згідно ст.98 КПК України, мають значення речових доказів, а також у подальшому в ході проведення досудового розслідування, необхідно провести їх додаткові огляди та експертні дослідження, відповідають критеріям тимчасово вилученого майна, то наявні підстави для накладання на них арешту.
Керуючись ст.ст. 132, 170-173,175, 309 КПК України слідчий суддя, – 
П О С Т А Н О В И В: 
Клопотання заступника начальника СВ Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області майора поліції – слідчого у кримінальному провадженні ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 12026071050000324 від 12.06.2026 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 286 КК України про арешт тимчасово вилученого майна – задоволити.
Накласти арешт на мотоцикл марки «KOVI MAX 300», без номерного знаку, який належить неповнолітньому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканцю АДРЕСА_1 та мотоцикл марки «KAYA 300», без номерного знаку, який належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканцю АДРЕСА_2 , які вилучені після огляду місця події 12.06.2026 року в с. Монастирець, Хустського району.
В силу ст. 175 КПК України, негайне виконання ухвали про арешт майна покласти на заступника начальника СВ Хустського РУП ГУНП України в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_3 та прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 . 
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Копію ухвали негайно після її постановлення вручити учасникам процесу, третім особам, власнику майна, які присутні під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надіслати їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.
Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Повний текст ухвали виготовлено 16 червня 2026 року. 

Слідчий суддя 
Хустського районного суду:  ОСОБА_1