ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2026 року	Львів	Справа № 500/5149/24 пров. № А/857/435/25	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:
головуючого судді Заверухи О.Б.,
суддів Гінди О.М., Матковської З.М.,
за участю секретаря судового засідання Прокопюк К.В.,
представника позивача Вербицького Р.А.,
представника відповідача Гримала А.П.,

розглянувши у судовому засіданні (в режимі відеоконференції) в м. Львові апеляційну скаргу Тернопільської митниці на рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2024 року у справі за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «РВР КАРС» до Тернопільської митниці про визнання протиправними та скасування рішень та карток відмови,

суддя (судді) в суді першої інстанції – Дерех Н.В.,
час ухвалення рішення – не зазначено,
місце ухвалення рішення – м. Тернопіль,
дата складання повного тексту рішення – 25 листопада 2024 року,

В С Т А Н О В И В:

Товариство з обмеженою відповідальністю «РВР КАРС» звернулось в суд із позовом до Тернопільської митниці, в якому просило: визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 12 липня 2024 року № UA 403030/2024/000016/2 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 403030/2024/000297; визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 24 червня 2024 року № UA 403030/2024/000013/1 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 403030/2024/000273; визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 02 липня 2024 року № UA 403030/2024/000014/1 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 403030/2024/000278; визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 16 травня 2024 року № UA 403030/2024/000009/2 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 403030/2024/000202; визнати протиправними та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів від 12 липня 2024 року № UA403030/2024/000043/1 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA403030/2024/000298.
На обґрунтування позовних вимог зазначає, що здійснює господарську діяльність в сфері торгівлі автомобілями та легковими транспортними засобами. Зауважує, що з метою досягнення економічного ефекту від підприємницької діяльності уклало зовнішньоекономічні контракти про поставку на митну територію України транспортних засобів. Після виконання митних формальностей митним органом прийнято рішення про коригування митної вартості товарів та складено картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення. Вказує на невідповідність прийнятих митним органом рішень приписам статей 53, 54, 55, 57, 58, 64, 264, 318 Митного кодексу України, які регламентують порядок підтвердження заявленої митної вартості товару та обрання методів визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту. Вважає, що відповідач безпідставно визначив іншу митну вартість імпортованих товарів, оскільки ним було надано всі належні основні документи, які підтверджували заявлену митну вартість товару та давали можливість визначити таку вартість за ціною договору, вказані документи відповідають встановленим законодавством вимогам та не містять розбіжностей. 
Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2024 року адміністративний позов задоволено повністю. Визнано протиправними та скасовано рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товарів від 12 липня 2024 року № UA 403030/2024/000016/2 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 403030/2024/000297. Визнано протиправними та скасовано рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товарів від 24 червня 2024 року № UA 403030/2024/000013/1 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 403030/2024/000273. Визнано протиправними та скасовано рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товарів від 02 липня 2024 року № UA 403030/2024/000014/1 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 403030/2024/000278. Визнано протиправними та скасовано рішення Тернопільської митниці про коригування митної вартості товарів від 16 травня 2024 року № UA 403030/2024/000009/2 та картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA 403030/2024/000202.
Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що подані декларантом документи у своїй сукупності підтверджують заявлену митну вартість товару за основним методом, визначеним статтею 58 Митного кодексу України, а наведені митним органом обставини не свідчать про наявність обґрунтованих сумнівів щодо достовірності поданих відомостей. Зокрема, позивачем було надано зовнішньоекономічні контракти, рахунки-фактури (інвойси), платіжні документи, міжнародні товарно-транспортні накладні, експортні декларації країни відправлення, свідоцтва про реєстрацію транспортних засобів та висновки спеціалізованих експертних організацій, що містять достатні дані для ідентифікації товару та підтвердження його вартості. При цьому умови поставки CPT (Інкотермс-2010) передбачають включення витрат на транспортування до ціни товару продавцем, а обов`язок щодо страхування товару сторонами контрактів не встановлювався, у зв`язку з чим неподання страхових чи транспортних документів не може вважатися підставою для невизнання митної вартості. Виявлені митницею розбіжності щодо відправника, окремих технічних характеристик чи оформлення платіжних документів не впливають на числові значення складових митної вартості та не свідчать про недостовірність заявленої ціни товару. Суд першої інстанції також врахував, що відповідно до статей 53, 54 МК України митний орган має право витребувати додаткові документи лише за наявності належним чином обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих відомостей, при цьому такі сумніви повинні бути підтверджені конкретними обставинами та доказами. Однак відповідачем не доведено, які саме складові митної вартості залишились непідтвердженими, а посилання виключно на інформацію з баз даних Держмитслужби, спрацювання системи управління ризиками чи вищу вартість аналогічних транспортних засобів не є достатньою правовою підставою для коригування митної вартості та застосування резервного методу відповідно до статті 64 МК України. Відтак, суд першої інстанції прийшов до висновку, що оскаржувані рішення про коригування митної вартості та картки відмови прийняті відповідачем без належного правового та фактичного обґрунтування, з порушенням вимог статей 53– 58, 64 Митного кодексу України, а тому є протиправними та підлягають скасуванню.
Не погодившись з прийнятим рішенням, Тернопільська митниця подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати оскаржуване рішення та прийняти нове, яким в задоволенні адміністративного позову відмовити.
Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що оскаржуване рішення є незаконним та необґрунтованим, прийняте з порушенням норм матеріального права, що призвело до неправильного вирішення справи. Зокрема, зазначає, що оскільки позивач не зміг підтвердити заявлену митну вартість товару в порядку, що передбачений Митним кодексом України, а відтак і обраний метод її визначення, тому митний орган, з урахуванням приписів ст. 53, 54, 55, 57, 63 Митного кодексу України прийняв рішення про коригування митної вартості товару. Зауважує, що у митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даних транспортних засобів у зв`язку з тим, що вартість автомобілів зі схожими характеристиками, яка міститься на загальнодоступних Інтернет-ресурсах є вищою за заявлену декларантом. Вказує, що джерелом інформації для визначення митної вартості при винесенні рішень про коригування митної вартості використано рівень митної вартості аналогічних товарів, митне оформлення яких вже здійснено, визначений відповідно до раніше визнаної (визначеної) митної вартості товарів, зокрема, транспортних засобів зі схожими технічними характеристиками. Вважає, що оскаржувані рішення прийняті з дотриманням вимог чинного законодавства, є законними та обґрунтованими, а тому підстав для їх скасування у суду першої інстанції не було.
Представником позивача подано додаткові письмові пояснення, в яких вказано, що суд першої інстанції прийшов до обгрунтованого висновку про задоволення позовних вимог. Вказує, що правила поставки товару на умовах СРТ звільняють покупця від обов`язку організації поставки товару у місце призначення, поставка товару здійснюється (організовується) постачальником і за його рахунок. 
В судовому засіданні представник відповідача підтримав апеляційну скаргу, в своїх поясненнях покликався на доводи в ній викладені.
Представник позивача щодо апеляційної скарги заперечив, просив залишити в силі рішення суду першої інстанції.
Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін, дослідивши обставини справи та доводи апеляційної скарги, додаткових письмових пояснень представника позивача, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про те, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено наступні обставини справи:
1) На виконання зовнішньоекономічного контракту № EV37193 від 20.06.2024, укладеного між продавцем "INVIGO AS" (Норвегія) та покупцем Товариством з обмеженою відповідальністю "РВР КАРС" (Україна), згідно із рахунком-фактурою (інвойс) №1371 від 20.06.2024, позивачем на митну територію України ввезено товар.
11.07.2024 уповноваженою особою позивача, агентом з митного оформлення Драган І.А. було подано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40ДЕ № 24UA403030008484U2, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товар: "Автомобіль вантажний, що використовувався: - марка NISSAN -модель: E-NV200 - ідентиф. номер VS KYAAM E0LJ0603853 - модельний рік вииуску: 2018 - календарний рік випуску: 2018 - тип двигуна: електричний - ємність електричного акумулятора: 40 Квт/год; - загальна кількість місць, включаючи місце водія: 2; - колісна форма: 4х2 - призначення: для використання на дорогах загального призначення. Торгова мaрка: NISSAN. Вирoбник: NISSAN/ES. Всього 1 штука без пакування. ТЗ куплений на аукціоні no.bca-europe.com”.
До цієї митної декларації, як слідує із інформації, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою позивача до митного оформлення були подані наступні документи: - рахунок-фактура (інвойс) № 1371 від 20.06.2024; - автотранспортна накладна № 0000794 від 08.07.2024; - декларація про походження товару № 1371 від 20.06.2024; - свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_1 від 13.12.2018; - банківський платіжний документ, що стосується товару № 129 від 24.06.2024; - висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 09/07-2024/2 від 09.07.2024; - некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість (крім позначених кодами 3001 - 3021, 3023) - витяг з аукціону no.bca-europe.com від 11.07.2024; - зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № EV37193 від 20.06.2024; - договір про надання послуг митного брокера № б/н від 06.04.2023; - інші некласифіковані документи - зняття № б/н від 11.07.2024; - інші некласифіковані документи - фото № б/н від 11.07.2024.
Під час здійснення митного контролю за МД № 24UA403030008484U2 від 11.07.2024 митницею було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої встановлено: 1. в міжнародній товарно-транспортній накладній CMR 0000794 від 08.07.2024 вказано відомості щодо відправника товару (відправник Trondheim bilformidling AS), інший ніж той, що зазначений у митній декларації, поданій до митного оформлення (відправник INVIGO AS); 2. в доданій декларантом до митного оформлення експортній декларації від 07.07.2024 № 2400105827443091 зазначено транспортний засіб із номерним знаком НОМЕР_2 , який перевозив товар, відрізняється від зазначеного у поданій МД; 3. у експортній декларації від 07.07.2024 № 2400105827443091 код товару відмінний від заявленого у поданій до митного оформлення митній декларації.
Таким чином, на думку митного органу, перелічені вище фактори вказують на наявність розбіжностей та невідповідностей у поданих до митного оформлення документах.
В зв`язку із цим, митницею було направлено уповноваженій особі декларанта електронним повідомленням вимогу на надання додаткових документів наступного змісту:
"Початок консультації з митним органом: У зв`язку з тим, що документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а саме фактурну вартість та витрати на страхування (якщо здійснювалось). Прошу відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи: - виписку з бухгалтерської документації; - копію митної декларації країни відправлення; - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати додаткові документи”.
Уповноваженою особою декларанта на вимогу митниці, окрім раніше поданих до митного оформлення документів, додатково було надано: - копію митної декларації країни відправлення LINJEDEKLARERT202407072400105827443091 від 07.07.2024.
Інших документів, зазначених у вимозі митного органу, уповноваженою особою декларанта не було надано.
Натомість, листом від 11.07.2024 уповноважена особа декларанта повідомила митницю про те, що до митного оформлення подані усі документи, які підтверджують заявлену митну вартість. Інших документів не буде надано.
За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA403030/2024/000016/2 від 12.07.2024, у гр. 33 якого зазначено: "Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару: - виписку з бухгалтерської документації; - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Було згенеровано форму митного контролю щодо можливого заниження митної вартості за кодом МФ 105-2, 106-2. У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного транспортного засобу у зв`язку з тим, що вартість автомобілів зі схожими характеристиками, яка міститься на загальнодоступних Інтернет-ресурсах є вищою за заявлену декларантом. Митна вартість згідно бази даних Держмитслужби щодо оформлених раніше митними органами товарів є вищою. Відповідно, митним органом розпочато процедуру консультації з декларантом та надіслано електронні повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товару. Під час здійснення контролю заявленої декларантом митної вартості товару митним органом встановлено розбіжності в поданих до митного оформлення документах, а саме: в міжнародній товарно-транспортній накладній CMR 0000794 від 08.07.2024 вказано відомості щодо відправника товару (відправник Trondheim bilformidling AS), інший ніж той, що зазначений у митній декларації, поданій до митного оформлення: відправник INVIGO AS, в доданій декларантом до митного оформлення експортній декларації від 07.07.2024 № 2400105827443091 зазначено транспортний засіб, який перевозив товар KNAJX81EFJ7025060, що відрізняється від зазначеного у поданій МД, також у вищевказаній експортній декларації код товару відмінний від заявленого у поданій до митного оформлення митній декларації. За результатами проведеної консультації з декларантом не дійшли згоди про можливість визначення митної вартості згідно з положеннями статті 58 Митного кодексу України. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст.57 МКУ, не дійшли згоди про можливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59-63 МКУ. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст.64 МКУ. За основу для обрахунку митної вартості даного товару взято інформацію щодо вартості транспортного засобу зі схожими технічними характеристиками марки NISSAN, - модель - E-NV200 -1 шт, ємності тягової батереї - 40 кВт/год., календарний рік виготовлення - 2018, тип двигуна: електричний, обрахованого згідно митного оформлення, яке здійснено в попередньому періоді за ЕМД від 14.05.2024 № 24UA209180033639U7 на рівні 10500 EUR що згідно курсу валют становить 121774,14 NOK станом на 11.07.2024. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.”.
2) На виконання зовнішньоекономічного контракту № EC25572 від 12.06.2024, укладеного між продавцем “INVIGO AS” (Норвегія) та покупцем Товариством з обмеженою відповідальністю “РВР КАРС” (Україна), згідно із рахунком-фактурою (інвойс) № 1370 від 12.06.2024, позивачем на митну територію України ввезено товар.
21.09.2024 уповноваженою особою позивача, агентом з митного оформлення Драган І.А. було подано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40ДЕ № 24UA403030007657U7, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товар: "Автомобіль вантажний, що використовувався: - марка: NISSAN - модель: E-NV200 - ідентиф. номер VSKYAAME0U0625514 - модельний рік випуску: 2021 - календарний рік випуску: 2021 - тип двигуна: електричний - ємність електричного акумулятора: 40 Квт/год; - Потужність двигуна, к.с. (кВт):109 (80) - загальна кількість місць, включаючи місце водія:2; - колісна форма:4х2 - колір білий - вантажопідйомність:630 кг - повна маса:2220 кг. - маса автомобіля:1590 кг. - призначення: для використання на дорогах загального призначення. Торгова марка NISSAN. Вирoбник: NISSAN/ES Всього 1 штука без пакування. ТЗ був придбаний на аукціоні. Транспортний засіб має пошкодження в результаті зіткнення, а саме вмятина на задній дверці, пошкодження ЛФП над заднім колесом відсутній молдінг."
До цієї митної декларації, як слідує із інформації, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою позивача до митного оформлення були подані наступні документи: - рахунок-фактура (інвойс) № 1370 від 12.06.2024; - автотранспортна накладна № 0000791 від 16.06.2024; - декларація про походження товару №1370 від 12.06.2024; - митна декларація, за якою було відмовлено у випуску товарів № 24UA403030007626U4.001 від 20.06.2024; - картка відмови у прийнятті митної декларації, митному оформленні, випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA403030/2024/000268 від 21.06.2024; - свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_3 від 08.09.2021; - банківський платіжний документ, що стосується товару №119 від 13.06.2024; - висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 17/06/2024-28V від 17.06.2024; - некласифікований документ, який підтверджує заявлену митну вартість (крім позначених кодами 3001 - 3021, 3023) - витяг з аукціону №б/н від 19.06.2024; - зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № EC25572 від 12.06.2024; - договір про надання послуг митного брокера № б/н від 06.04.2023; - інші некласифіковані документи - зняття № б/н від 19.06.2024; - інші некласифіковані документи - фото № б/н від 19.06.2024; - копія митної декларації країни відправлення № LINJEDEKLARERT202406162400000957453093.
Під час здійснення митного контролю за МД № 24UA403030007657U7 від 21.06.2024 митницею було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої встановлено: 1. зазначені у митній декларації перевезення транспортного засобу здійснено на умовах CPT Тернопіль, проте факт оплати за таке перевезення не підтверджено документально; 2. неповні відомості - платіжне доручення від 13.06.2024 № 119 не містить всіх обов`язкових реквізитів встановлених розділом ІІ Постанови НБУ від 28.07.2008 № 216 (яких саме); 3. Витяг з інтернет джерела no.bca-europe.com про ціну продажу містить інформацію про продаж безаварійного транспортного засобу приватною особою в Норвегії та не відповідає характеру даної зовнішньоекономічної операції (товар поставляється в рамках зовнішньоекономічного контракту укладеним юридичними особами). Таким чином, перелічені вище фактори вказують на наявність розбіжностей та невідповідностей у поданих до митного оформлення документах.
В зв`язку із цим, митницею було направлено уповноваженій особі декларанта електронним повідомленням вимогу на надання додаткових документів наступного змісту:
"Початок консультації з митним органом: У зв`язку з тим, що документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні прошу відповідно до ч. 2 ст 53 МКУ надати документи: - за наявності платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять , реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи: - виписку з бухгалтерської документації; - каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару. Декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати додаткові документи.". Інших документів, зазначених у вимозі митного органу, уповноваженою особою декларанта не було надано.
Натомість, листом від 21.06.2024 уповноважена особа декларанта повідомила митницю про те, що до митного оформлення подані усі документи, які підтверджують заявлену митну вартість. Інших документів не буде надано.
Так, за результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA403030/2024/000013/1 від 24.06.2024, у гр. 33 якого зазначено: "Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару: - транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; - якщо рахунок сплачено; - якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями. Автоматичною системою аналізу ризиками згенеровано форму митного контролю щодо можливого заниження митної вартості за кодом МФ 105-2. У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного транспортного засобу у зв`язку з тим, що вартість автомобілів зі схожими характеристиками, яка міститься на загальнодоступних Інтернет-ресурсах є вищою за заявлену декларантом. Митна вартість згідно бази даних Держмитслужби щодо оформлених раніше митними органами товарів є вищою. Товар постачається на підставі зовнішньоекономічного договору від 12.06.2024 № EC25572. Під час здійснення контролю заявленої декларантом митної вартості товару митним органом встановлено, що транспортний засіб без аварійних пошкоджень, документів, що підтверджують інформацію зазначену в графі 31, в частині наявних пошкоджень та аварій не надано, встановлено розбіжності в поданих до митного оформлення документах, а саме: зазначені у митній декларації перевезення транспортного засобу здійснено на умовах CPT Тернопіль, проте факт оплати за таке перевезення не підтверджено документально; неповні відомості - платіжне доручення від 13.06.2024 №119 не містить всіх обов`язкових реквізитів встановлених розділом ІІ Постанови НБУ від 28.07.2008 № 216 (яких саме); Витяг з інтернет джерела no.bca-europe.com про ціну продажу містить інформацію про продаж безаварійного транспортного засобу приватною особою в Норвегії та не відповідає характеру даної зовнішньоекономічної операції (товар поставляється в рамках зовнішньоекономічного контракту укладеним юридичними особами). Відповідно, митним органом розпочато процедуру консультації з декларантом та надіслано електронні повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товару. Встановлено, що на вимогу митного органу декларантом не було подано додаткових документів, що підтверджують заявлену митну вартість згідно ч.2 та ч.3 ст. 53 Митного кодексу України, а саме: - за наявності платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; - якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. - виписку з бухгалтерської документації; - каталоги, специфікації виробника товару; - висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями. За результатами проведеної консультації з декларантом не дійшли згоди про можливість визначення митної вартості згідно з положеннями статті 58 Митного кодексу України. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст.57 МКУ, не дійшли згоди про можливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59-63 МКУ. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст.64 МКУ. За основу для обрахунку митної вартості даного товару взято інформацію щодо вартості транспортного засобу зі схожими технічними характеристиками марки NISSAN, - модель - E-NV200 - 1 шт., календарний рік виготовлення - 2021, тип двигуна: електричний, ввезеного з Норвегії, обрахованого згідно митного оформлення, яке здійснено в попередньому періоді за ЕМД від 13.06.2024 № UA101030/2024/006004 на рівні 17300 EUR що згідно курсу валют становить 195335 NOK станом на 21.06.2024. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось."
3) На виконання зовнішньоекономічного контракту № EB55001 від 18.06.2024, укладеного між продавцем «SLAGEN BIL AS» (Норвегія) та покупцем Товариством з обмеженою відповідальністю «РВР КАРС» (Україна), згідно із рахунком-фактурою (інвойс) № 0016 від 18.06.2024, позивачем на митну територію України ввезено товар. 
01 липня 2024 року уповноваженою особою позивача, агентом з митного оформлення Драган І.А., було подано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40ДЕ № 24UA403030008057U7, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товар: «Автомобіль вантажний, що використовувався: - марка: RENAULT – модель KANGOO Z.E - ідентиф. номер:VFlFW000764537375 - модельний рік випуску:2020 - календарний рік випуску:2020 -тип двигуна: електричний - ємність електричного акумулятора:33 Квт/год; - загальна кількість місць, включаючи місце водія:2; - колісна форма:4х2 -призначення: для використання на дорогах загального призначення . Торгова марка: RENAULT Виробник: RENAULT/FR Всього 1 штука без пакування. Транспортний засіб має пошкодження в наслідок бокового зіткнення, ліве переднє крило водія сколи та пошкоджені ЛФП».
До цієї митної декларації, як слідує із інформації, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою позивача до митного оформлення були подані наступні документи: рахунок-фактура (інвойс) №0016 від 18.06.2024; автотранспортна накладна №0000775 від 27.06.2024; декларація про походження товару № 0016 від 18.062024; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_4 від 28.01.2021; банківський платіжний документ, що стосується товару № 127 від 19.06.2024; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 28/06-2024-3 від 28.06.2024; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № EB55001 від 18.06.2024; договір про надання послуг митного брокера № б/н від 06.04.2023; інші некласифіковані документи - зняття № б/н від 28.062024; інші некласифіковані документи - фото № б/н від 28.06.2024; копія митної декларації країни відправлення № LINJEDEKLARERT202406242400098287443091 від 24.06.2024.
Під час здійснення митного контролю за МД № 24UA403030008057U7 від 01.07.2024 митницею було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої встановлено: у поданій до митного оформлення МД не вірно вказано модель транспортного засобу KANGOO Z.E, хоча в свідоцтві про реєстрації від 28.01.2021 № 220001574393 вказано KANGOO EXPRESS Z.E.; в міжнародній товарно-транспортній накладній CMR 0000775 від 27.06.2024 вказано відомості щодо відправника товару та отримувача (відправник Durst Vitaliy, отримувач Durst Vitaliy), інші ніж ті, що зазначені у митній декларації, поданій до митного оформлення: відправник SLAGEN BIL AS, отримувач ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "РВР КАРС"; товар постачається на підставі зовнішньоекономічного договору від 18.06.2024 № EB55001, під час здійснення контролю заявленої декларантом митної вартості товару митним органом встановлено, що транспортний засіб без аварійних пошкоджень, документів, що підтверджують інформацію зазначену в графі 31, в частині наявних пошкоджень та аварій не надано; в поданій до митного оформлення експортній декларації від 24.06.2024 № 02406242400098287443091 зазначено транспортний засіб, який перевозив товар, із номерним знаком НОМЕР_5 /JS504 литовської реєстрації, що відрізняється від зазначеного у поданій МД. Таким чином, перелічені вище фактори вказують на наявність розбіжностей та невідповідностей у поданих до митного оформлення документах.
В зв`язку із цим, митницею було направлено уповноваженій особі декларанта електронним повідомленням вимогу на надання додаткових документів наступного змісту: «Початок консультації з митним органом: У зв`язку з тим, що документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а саме фактурну вартість та витрати на страхування (якщо здійснювалось). Прошу відповідно до ч. 2 ст. 53 МКУ надати документи: за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи: висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією. Декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу органу доходів і зборів зобов`язані протягом 10 календарних днів надати додаткові документи.». Інших документів, зазначених у вимозі митного органу, уповноваженою особою декларанта не було надано.
Натомість, листом від 02.07.2024 уповноважена особа декларанта повідомила митницю про те, що до митного оформлення подані усі документи, які підтверджують заявлену митну вартість. Інших документів не буде надано.
За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA403030/2024/000014/1 від 02.07.2024, у гр. 33 якого зазначено: «Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару: за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями. Системою управління ризиками згенеровано форму митного контролю щодо можливого заниження митної вартості за кодом МФ 105-2, 106-2. У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного транспортного засобу у зв`язку з тим, що вартість автомобілів зі схожими характеристиками, яка міститься на загальнодоступних Інтернет-ресурсах є вищою за заявлену декларантом. Митна вартість згідно бази даних Держмитслужби щодо оформлених раніше митними органами товарів є вищою.
Під час здійснення контролю заявленої декларантом митної вартості товару митним органом встановлено розбіжності в поданих до митного оформлення документах, а саме: у поданій до митного оформлення МД не вірно вказано модель транспортного засобу KANGOO Z.E, хоча в свідоцтві про реєстрації від 28.01.2021 № 220001574393 вказано KANGOO EXPRESS Z.E. ; в міжнародній товарно-транспортній накладній CMR 0000775 від 27.06.2024 вказано відомості щодо відправника товару та отримувача (відправник Durst Vitaliy, отримувач Durst Vitaliy), інші ніж ті, що зазначені у митній декларації, поданій до митного оформлення: відправник SLAGEN BIL AS, отримувач ТОВАРИСТВО З ОБМЕЖЕНОЮ ВІДПОВІДАЛЬНІСТЮ "РВР КАРС"; товар постачається на підставі зовнішньоекономічного договору від 18.06.2024 № EB55001, під час здійснення контролю заявленої декларантом митної вартості товару митним органом встановлено, що транспортний засіб без аварійних пошкоджень, документів, що підтверджують інформацію зазначену в графі 31, в частині наявних пошкоджень та аварій не надано; в поданій до митного оформлення експортній декларації від 24.06.2024 № 02406242400098287443091 зазначено транспортний засіб, який перевозив товар MOH423/JS504 литовської реєстрації, що відрізняється від зазначеного у поданій МД. Не вказано умови поставок в товаросупровідних документах. В митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо включення всіх складових митної вартості, а саме витрати на страхування та транспортування. Відповідно, митним органом розпочато процедуру консультації з декларантом та надіслано електронні повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товару. За результатами проведеної консультації з декларантом не дійшли згоди про можливість визначення митної вартості згідно з положеннями статті 58 Митного кодексу України. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст.57 МКУ, не дійшли згоди про можливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59-63 МКУ. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст.64 МКУ. За основу для обрахунку митної вартості даного товару взято інформацію щодо вартості транспортного засобу зі схожими технічними характеристиками марки RENAULT, - модель - KANGOO EXPRESS Z.E.- 1 шт., ємності тягової батереї - 33 кВт/ год., календарний рік виготовлення - 2020, тип двигуна: електричний, ввезеного зі Швеції, на умовах DAP м.Рівне, обрахованого згідно митного оформлення, яке здійснено в попередньому періоді за ЕМД від 06.06.2024 № 24UA204020015028U0 на рівні 11000 EUR, що згідно курсу валют становить 125368,47 NOK станом на 01.07.2024. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось.».
4) На виконання зовнішньоекономічного контракту № EB16564 від 07.05.2024, укладеного між продавцем «INVIGO AS» (Норвегія) та покупцем Товариством з обмеженою відповідальністю «РВР КАРС» (Україна), згідно із рахунком-фактурою (інвойс) № 1361 від 26.04.2024, позивачем на митну територію України ввезено товар.
14 травня 2024 року уповноваженою особою позивача, агентом з митного оформлення Драган І.А., було подано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40ДЕ № 24UA403030005965U8, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товар: «Автомобіль вантажний, що використовувався:- мaрка: NISSAN -модель:E-NV200 -ідентиф. номер:VSKYAAME0U0615236 - модельний рік випуску:2019 - календарний рік випуску:2019 -тип двигуна: електричний - ємність електричного акумулятора:24 Квт/год; - загальна кількість місць, включаючи місце водія:2; - колісна форма: 4х2 - призначення: для використання на дорогах загального призначення. Торгова мaрка: NISSAN. Виробник: NISSAN/ES Всього 1 штука без пакування.».
До цієї митної декларації, як слідує із інформації, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою позивача до митного оформлення були подані наступні документи: рахунок-фактура (інвойс) № 1361 від 26.04.2024; автотранспортна накладна № 0000770 від 11.05.2024; декларація про походження товару № 1361 від 26.04.2024; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_6 від 04.12.2019; банківський платіжний документ, що стосується товару №99 від 10.05.2024; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 14/05/2024-12V від 14.05.2024; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № EB16564 від 07.05.2024; договір про надання послуг митного брокера № б/н від 06.04.2023; інші некласифіковані документи - зняття № б/н від 14.052024; інші некласифіковані документи - фото № б/н від 14.052024; копія митної декларації країни відправлення № 202405102400073093443091 від 10.05.2024.
Під час здійснення митного контролю за МД № 24UA403030005965U8 від 14.05.2024 митницею було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої встановлено: в міжнародній товарно-транспортній накладній CMR 0000770 від 11.05.2024 вказано відомості щодо відправника ALD UTOMOTIVE AS, інші ніж ті, що зазначені у митній декларації, поданій до митного оформлення: відправник INVIGO AS; перевезення транспортного засобу здійснено на умовах CPT Тернопіль. До митного оформлення разом із митною декларацією поданий висновок про якісні характеристики товару № 14/05/2024-12V від 14.05.2024, в якому зазначено ємності тягової батереї: 24 Квт/год та модельний рік виготовлення 2019. Під час оформлення декларантом додатково було надано інший висновок про якісні характеристики товару за цим же номером - № 14/05/2024-12V від 14.05.2024, в якому зазначено ємність тягової батереї: 40 Квт/год та модельний рік виготовлення 2020, що викликає обґрунтовані сумніви в достовірності даних висновків".
Таким чином, перелічені вище фактори, на думку контролюючого органу, вказують на наявність розбіжностей та невідповідностей у поданих до митного оформлення документах.
В зв`язку із цим, митницею було направлено уповноваженій особі декларанта електронним повідомленням вимогу на надання додаткових документів наступного змісту:
«Початок консультації з митним органом: у зв`язку з тим, що документально не підтверджено числові значення складових митної вартості та наявними розбіжностями, які є обов`язковими при її обчисленні, а саме фактурну вартість та витрати на страхування (якщо здійснювалось). Прошу відповідно до ч 2 ст 53 МКУ надати документи: якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи: виписку з бухгалтерської документації; каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини. Декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати додаткові документи.». 
Уповноваженою особою декларанта на вимогу митниці, окрім раніше поданих до митного оформлення документів, додатково було надано: висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 14/05/2024-12V від 14.05.2024; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 14/05/2024-12V від 14.05.2024; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 14/05/2024-12V від 14.05.2024. Інших документів, зазначених у вимозі митного органу, уповноваженою особою декларанта не було надано.
Натомість, листом від 15.05.2024 уповноважена особа декларанта повідомила митницю про те, що до митного оформлення подані усі документи, які підтверджують заявлену митну вартість. Інших документів не буде надано.
За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA403030/2024/000009/2 від 16.05.2024, у гр. 33 якого зазначено: «Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару: - транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; - якщо рахунок сплачено; якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. прайс-листи; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару. Системою управління ризиками згенеровано форму митного контролю щодо можливого заниження митної вартості за кодом МФ 105-2, 106-2. У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного транспортного засобу у зв`язку з тим, що вартість автомобілів зі схожими характеристиками, яка міститься на загальнодоступних Інтернет-ресурсах є вищою за заявлену декларантом. Митна вартість згідно бази даних Держмитслужби щодо оформлених раніше митними органами товарів є вищою. Під час здійснення контролю заявленої декларантом митної вартості товару митним органом встановлено розбіжності в поданих до митного оформлення документах, а саме: в міжнародній товаро-транспортній накладній CMR 0000770 від 11.05.2024 вказано відомості щодо відправника ALD UTOMOTIVE AS, інші ніж ті, що зазначені у митній декларації, поданій до митного оформлення: відправник INVIGO AS; перевезення транспортного засобу здійснено на умовах CPT Тернопіль. До митного оформлення разом із митною декларацією поданий висновок про якісні характеристики товару № 14/05/2024-12V від 14.05.2024, в якому зазначено ємності тягової батереї: 24 Квт/год та модельний рік виготовлення 2019. Під час оформлення декларантом додатково було надано інший висновок про якісні характеристики товару за цим же номером - № 14/05/2024-12V від 14.05.2024, в якому зазначено ємність тягової батереї: 40 Квт/год та модельний рік виготовлення 2020, що викликає обґрунтовані сумніви в достовірності даних висновків. 
Відповідно, митним органом розпочато процедуру консультації з декларантом та надіслано електронні повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товару. За результатами проведеної консультації з декларантом не дійшли згоди про можливість визначення митної вартості згідно з положеннями статті 58 Митного кодексу України. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст.57 МКУ, не дійшли згоди про можливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59-63 МКУ. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст.64 МКУ. За основу для обрахунку митної вартості даного товару взято інформацію щодо вартості транспортного засобу зі схожими технічними характеристиками марки NISSAN, - модель - E-NV200 - 1 шт, ємності тягової батереї - 40 кВт/год., календарний рік виготовлення - 2019, тип двигуна: електричний, ввезеного з Норвегії, на умовах DAP Житомир, обрахованого згідно митного оформлення, яке здійснено в попередньому періоді за ЕМД від 30.04.2024 № UA101020/2024/16233 на рівні 12500 EUR що згідно курсу валют становить 146050,28 NOK станом на 14.05.2024. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось".
5) На виконання зовнішньоекономічного контракту № EB60912 від 02.07.2024, укладеного між продавцем «RAMNES BIL AS» (Норвегія) та покупцем Товариством з обмеженою відповідальністю «РВР КАРС» (Україна), згідно із рахунком-фактурою (інвойс) № 26915 від 02.07.2024, Позивачем на митну територію України ввезено товар.
10.07.2024 уповноваженою особою позивача, агентом з митного оформлення Драган І.А., було подано до митного оформлення митну декларацію типу ІМ40ДЕ № 24UA403030008446U2, у графі 31 якої заявлено до митного оформлення товар: «Автомобіль вантажний, що використовувався: - марка NISSAN -модель: E-NV200 - ідентиф. Номер VSKYAAME0U0618052 - модельний рік випуску: 2020 - календарний рік випуску: 2020 - тип двигуна: електричний - ємність електричного акумулятора: 40 Квт/год; -загальна кількість місць, включаючи місце водія: 2; -колісна форма:4х2 -призначення: для використання на дорогах загального призначення. Торгова маркам NISSAN. Виробник: NISSAN/ЕS Всього 1 штука без пакування.».
До цієї митної декларації, як слідує із інформації, що міститься в гр. 44 МД, уповноваженою особою позивача до митного оформлення були подані наступні документи: рахунок-фактура (інвойс) № 26915 від 02.07.2024; автотранспортна накладна № 0000790 від 07.07.2024; декларація про походження товару № 26915 від 02.07.2024; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_7 від 28.10.2020; банківський платіжний документ, що стосується товару № 135 від 04.07.2024; висновок про вартісні характеристики товару, підготовлений спеціалізованою експертною організацією № 09/07-2024-5 від 09.07.2024; зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів № EB60912 від 02.07.2024; договір про надання послуг митного брокера № б/н від 06.04.2023; інші некласифіковані документи - фото № б/н від 10.07.2024; копія митної декларації країни відправлення № 202407072400105821443091 від 07.07.2024.
Під час здійснення митного контролю за МД № 24UA403030008446U2 від 10.07.2024 митницею було опрацьовано інформацію, що міститься у наданих до митного оформлення товаросупровідних документах, за результатами опрацювання якої встановлено: що у поданому реєстраційному документі від 28.10.2022 № 220000164349 відсутня інформація про продавця, що зазначений у товаросупровідних документах; Платіжний документ від 04.07.2024 № 135 не є достатнім підтвердженням оплати за оцінюваний товар, оскільки не містять обов`язкових реквізитів, а саме підпис(и) [власноручний(і)/електронний(і)] відповідальної(их) особи(іб) платника, яка(і) відповідно до законодавства України має (ють) право розпоряджатися рахунком (п.1 Порядку оформлення платіжної інструкції в іноземній валюті або банківських металах, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 28.07.2008 № 216)".
Таким чином, на думку контролюючого органу, перелічені вище фактори вказують на наявність розбіжностей та невідповідностей у поданих до митного оформлення документах.
В зв`язку із цим, митницею було направлено уповноваженій особі декларанта електронним повідомленням вимогу на надання додаткових документів наступного змісту: «Початок консультації з митним органом: У зв`язку з тим, що документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а саме фактурну вартість та витрати на страхування (якщо здійснювалось). Прошу відповідно до ч. 2 ст. 53 МКУ надати документи: якщо рахунок сплачено; банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару. У разі відсутності вище зазначених документів, відповідно до ч.3 ст. 53 МКУ прошу надати (за наявності) такі додаткові документи: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; виписку з бухгалтерської документації; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару. Декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати додаткові документи.». 
Інших документів, зазначених у вимозі митного органу, уповноваженою особою декларанта не було надано.
Натомість, листом від 11.07.2024 уповноважена особа декларанта повідомила митницю про те, що до митного оформлення подані усі документи, які підтверджують заявлену митну вартість. Інших документів не буде надано.
За результатами здійснення контролю правильності визначення заявленої декларантом митної вартості товарів посадовою особою митниці прийнято рішення про коригування митної вартості товарів № UA403000/2024/000043/1 від 12.07.2024, у гр. 33 якого зазначено: «Митна вартість імпортованого товару не може бути визнана у зв`язку з тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару: страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту), виписку з бухгалтерської документації; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями. У митного органу виникли обґрунтовані сумніви щодо заявленої митної вартості даного транспортного засобу у зв`язку з тим, що вартість автомобілів зі схожими характеристиками, яка міститься на загальнодоступних Інтернет-ресурсах є вищою за заявлену декларантом. Митна вартість згідно бази даних Держмитслужби щодо оформлених раніше митними органами товарів є вищою. Відповідно, митним органом розпочато процедуру консультації з декларантом та надіслано електронні повідомлення про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості товару. Відповідно до п.2 ч.2 ст.52 МКУ декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані подати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. Частиною 4 статті 54 МКУ визначено, що орган доходів і зборів під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Відповідно до ч. 5 ст. 54 МКУ, митний орган має право впевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості. Встановлено, що у поданому реєстраційному документі від 28.10.2022 № 220000164349 відсутня інформація про продавця, що зазначений у товаросупровідних документах. Платіжний документ від 04.07.2024 № 135 не є достатнім підтвердженням оплати за оцінюваний товар, оскільки не містять обов`язкових реквізитів, а саме підпис(и) [власноручний(і)/електронний(і)] відповідальної(их) особи(іб) платника, яка(і) відповідно до законодавства України має (ють) право розпоряджатися рахунком (п.1 Порядку оформлення платіжної інструкції в іноземній валюті або банківських металах, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 28.07.2008 № 216); За результатами проведеної консультації з декларантом не дійшли згоди про можливість визначення митної вартості згідно з положеннями статті 58 Митного кодексу України. Другорядні методи не були застосовані через відсутність достатньої інформації про ціну угоди щодо ідентичних та подібних товарів. Метод на основі віднімання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про ціни ідентичних чи подібних (аналогічних) товарів, що продаються на території України, а також про складові компоненти, що можуть бути виділені із ціни. Метод на основі додавання вартості не може бути використаний оскільки відсутня інформація про вартість всіх витрат, що зараховуються до ціни товару. За результатом проведеної консультації з декларантом, відповідно до положень частини 4 ст.57 МКУ, не дійшли згоди про можливість визначення митної вартості згідно з положеннями статей 59-63 МКУ. Митна вартість товарів визначена за резервним методом визначення митної вартості згідно ст.64 МКУ. За основу для обрахунку митної вартості даного товару взято інформацію щодо вартості транспортного засобу зі схожими технічними характеристиками марки NISSAN, - модель - E-NV200 -1 шт, ємності тягової батереї - 40 кВт/год., календарний рік виготовлення - 2020, тип двигуна: електричний, що переміщувався на умовах поставки DAP із Норвегії обрахованого згідно митного оформлення, яке здійснено в попередньому періоді за ЕМД від 13.06.2024 № 24UA209180040017U7 на рівні 14300 EUR, що становить 164029,30 NOK. Коригування на обсяг партії та комерційні рівні не проводилось".
Крім цього, відповідачем, у зв`язку із прийняття вказаних вище рішень про коригування митної вартості, оформлені картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення № UA403030/2024/000297; № UA403030/2024/000273; № UA403030/2024/000278; № UA403030/2024/000202; № UA403030/2024/000298.
Приймаючи оскаржуване рішення суд першої інстанції прийшов до висновку про обґрунтованість позовних вимог.
Колегія суддів погоджується з обґрунтованістю такого висновку суду першої інстанції з наступних підстав.
Засади державної митної справи, зокрема, процедури митного контролю та митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України, умови та порядок справляння митних платежів, визначаються Митним кодексом України (далі – МК України) та іншими законами України.
Митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, відповідно до статті 49 МК України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Згідно із частиною першою статті 51 МК України митна вартість товарів, які переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Статтею 57 МК України встановлено, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний.
Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані, зокрема, подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню (частина друга статті 52 МК України).
Згідно з частинами першою, другою статті 54 МК України, контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу (частина третя статті 54 МК України).
Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 54 МК України митний орган під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів зобов`язаний здійснювати контроль заявленої декларантом або уповноваженою ним особою митної вартості товарів шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості, наявності в поданих зазначеними особами документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (частина шоста статті 54 МК України).
Наведені норми МК України вказують на те, що законодавець запропонував таку конструкцію регулювання митних відносин, якою визначається правильність визначення митної вартості декларантом, у випадку, якщо не доведено інше.
Відповідно до статті 53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) ліцензія, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування (частина друга статті 53 МК України).
У частині третій статті 53 МК України визначено, що у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Із наведених норм слідує, що митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи за наявності хоча б однієї з таких підстав: 1) наявність розбіжностей у документах; 2) наявність ознак підробки документів; 3) відсутність у документах усіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
У пункті 2 частини п`ятої статті 54 МК України передбачено, що митний орган має право письмово запитувати від декларанта або уповноваженої ним особи встановлені статтею 53 цього Кодексу додаткові документи та відомості лише у випадках, встановлених цим Кодексом.
Отже, праву митного органу на витребування додаткових документів передує його обов`язок належним чином обґрунтувати наявність підстав вважати та належним чином обґрунтувати причини, з яких митна вартість не може бути перевірена на підставі документів, наданих декларантом разом із митною декларацією.
Окрім цього, системний аналіз наведених правових норм вказує на те, що митні органи мають право витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені статтею 53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
Відповідно до частини п`ятої статті 58 МК України ціна, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, - це загальна сума всіх платежів, які були здійснені або повинні бути здійснені покупцем оцінюваних товарів продавцю або на користь продавця через третіх осіб та/або на пов`язаних із продавцем осіб для виконання зобов`язань продавця. Перелік витрат, які додаються при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, визначено у частині десятій статті 58 МК України.
Як передбачено частиною третьою статті 57 МК України, кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.
За правилами, встановленими частинами четвертою-восьмою статті 57 МК України застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу. Під час таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.
У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59 і 60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов`язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.
При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.
Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.
У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.
Судом першої інстанції вірно встановлено, що декларант позивача для підтвердження заявленої митної вартості імпортованого товару подав до митного органу ряд документів та застосував перший метод визначення митної вартості - за ціною договору.
Разом з тим, відповідачем здійснювалась процедура письмових консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав та методу для визначення митної вартості товару відповідно до вимог статей 59 і 60 Митного кодексу України.
Дослідивши подані декларантом згідно із частиною другою статті 53 МК України наявні у нього документи, які подавалися із митними деклараціями, а також додатково подані документи, суд першої інстанції дійшов обгрунтованого висновку, що такі документально підтверджують складові митної вартості, які є обов`язковими при її обчисленні, а сумніви митного органу щодо заявленої митної вартості є безпідставними.
Як слідує з матеріалів справи, відповідач у пункті 33 кожного із оскаржуваних рішень, покликається на те, що митна вартість імпортованого товару не може бути визначена, у зв`язку із тим, що декларантом заявлено неповні відомості про митну вартість товару, в документах поданих до митного оформлення наявні розбіжності, а також документально не підтверджено числові значення складових митної вартості, як є обов`язковими при її обчисленні та на вимогу митного органу не подано документів, що підтверджують митну вартість товару: виписку з бухгалтерської документації; висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями; транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість оцінюваних товарів; якщо рахунок сплачено - платіжні документи; якщо здійснювалось страхування - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування; рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту).
Колегія суддів зауважує, що у цій справі зовнішньо-економічні відносини позивача та його контрагентів засновані на контрактах, які містять аналогічні умови виконання. Відтак, у кожному із аналізованих випадків, позивачем надавався разом із митною декларацією ідентичний перелік документів, для підтвердження митної вартості товарів, зокрема: зовнішньоекономічний контракт; рахунок-фактуру (інвойс); платіжну інструкцію про розрахунок за контрактом; інформацію про SWIFT-переказ коштів за контрактом; висновки про якісні та технічні характеристики колісного транспортного засобу, підготовлені суб`єктом оціночної діяльності; експортну декларацію країни відправлення; міжнародну ТТН; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу. 
Пунктом 5.3, кожного із аналізованих вище контрактів, передбачалось, що постачання товару здійснюється на умовах СРТ Тернопіль, Україна (Інкотермс-2010), якщо інше не зазначено в інвойсах до контракту.
Відповідно до правил «Інкотермс 2010» в частині груп С (до якої віднесено умови поставки СРТ - фрахт/перевезення оплачені до (... назва місця призначення)) передбачено, що «С» - терміни вимагають від продавця укласти договір перевезення на звичайних умовах за свій власний рахунок. Тобто, продавець зобов`язаний оплатити витрати, пов`язані з перевезенням товару до названого пункту призначення. 
Так, за офіційними правилами тлумачення торгівельних правил «Інкотермс 2010» термін СРТ означає, що продавець здійснює поставку покупцю у вказане місце призначення. Відповідно до умов СРТ у покупця немає обов`язку перед продавцем щодо укладення договору страхування. При цьому, страхування може бути здійснено продавцем, покупцем, ними двома, або зовсім не здійснюватись. Отже, термін СРТ передбачає можливість, а не обов`язок страхування товару. 
Такі ж правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 28.02.2024 у справі № 815/1460/18.
Крім того, згідно умов СРТ за правилами «Інкотермс-2010» постачальник (продавець) самостійно доставляє вантаж (чи оплачує доставку вантажоперевізником) до певного місця, де відбувається його передача обраному одержувачем вантажоперевізнику. Продавець несе відповідальність за всі витрати пов`язані з транспортуванням товарів, навантаженням (на судно, у вагон) тощо до визначеного місця. Продавець відповідає за укладення контракту та вибір особи-перевізника. Після того, як вантаж вивантажується від перевізника, покупець несе відповідальність за оплату доставки вантажу до бажаного ним пункту призначення.
Аналогічні позиції, щодо застосування правил «Інкотермс-2010», викладені в постановах Верховного Суду від 02.05.2023 у справі № 120/6700/22, від 30.11.2022 у справі № 815/1133/17, від 29.06.2022 у справі № 1.380.2019.001524, від 17.05.2022 у справі № 810/1661/17, від 22.06.2022 у справі № 826/17387/17 .
Таким чином, суд апеляційної інстанції вважає, що витрати пов`язані із транспортуванням товару до місця вивантаження - міста Тернопіль, у договірних відносинах в межах цієї справи несе продавець, а не покупець. 
Крім того, імперативного правила укладення договору страхування товару умови поставки СРТ не передбачають, а визначають диспозитивну норму у виборі правил поведінки. Умови аналізованих контрактів свідчать про те, що сторони не обумовили обов`язок однієї (або обох сторін) здійснити страхування товару. При цьому, організація та поставка товару (транспортних засобів), за умовами укладених контрактів (розд.5 кожного із аналізованих контрактів) належить до сфери виключної компетенції продавця, а не покупця.
Поряд з цим, колегія суддів зауважує, що рахунки-фактури (інвойси), які складені на виконання умов зовнішньоекономічних контрактів містять аналогічні умови та реквізити, зокрема: найменування документа «рахунок-фактура (інвойс)»; найменування та реквізити сторін; номер та дату складання рахунку-фактури; реквізити зовнішньоекономічного контракту; дата сплати рахунку-фактури; номер рахунку, який повинен здійснюватись переказ; вказівка на розрахунок за допомогою міжнародної міжбанківської системи передачі інформації та здійснення платежу - Swift- переказ; найменування та опис товару; суму платежу; валюту розрахунку; місце поставки товару.
У спірному випадку в рахунках-фактурах (інвойсах) сторони зовнішньоекономічних контрактів не домовлялись про додаткові умови регулювання правовідносин, зокрема про обов`язок здійснити страхування товару.
Як зазначалось вище, в пункті 3 частини 2 статті 53 МК України зазначено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу). Тобто, в цьому випадку законодавець вживає поняття інвойсу та рахунку-проформи як тотожні. Проте, рахунок-фактура (інвойс) та рахунок- проформа, є різними за своїми змістом та юридичними наслідками документами.
Проформа-інвойс - це документ, у якому зазначається обов`язок продавця товарів (виконавця послуг) поставити товари (надати послуги) покупцю за наперед обговореною ціною.
Ціна послуг та перелік товарів у цьому виді інвойсу не є остаточним, та у подальшому може змінюватись. Проформа-інвойс зазвичай складається у випадках, коли товар поставляється безоплатно (гуманітарна допомога, для участі у виставках, акціях, аукціонах тощо). Відмінність проформи-інвойсу полягає в тому, що деякі дані можуть бути не остаточними, та до нього ще можуть бути внесені зміни. Наприклад, сторони можуть змінити дані щодо кількості чи моделей, типу того чи іншого товару.
Інвойс із остаточними змінами та узгодженими даними формуватиме рахунок- фактуру (комерційний інвойс).
Комерційний інвойс (саме такий інвойс надано позивачем для підтвердження митної вартості товару) - це документ, що використовується для митної декларації під час продажу товарів, експортованих через міжнародні кордони.
Цей документ є обов`язковим для проходження митниці. Він виписується одночасно із відвантаженням товару та надсилається покупцеві.
У постанові Верховного Суду від 08.08.2024 у справі № 300/2049/19, зокрема, зазначено, що рахунок-фактура є належним документом, що підтверджує вартість придбаного товару та містить всі необхідні реквізити для його ідентифікації, тобто відповідає вимогам частини 2 статті 53 МК України.
У цій справі на підтвердження виконання умов контрактів та складених на їх виконання інвойсів ТОВ «РВР КАРС» здійснено оплату товарів в повному обсязі. Такі обставини підтверджуються платіжними інструкціями та роздруківками про SWIFT-переказ.
SWIFT-переказ - це міжнародна система для транзакцій, абревіатура якої розшифровується як Society for Worldwide Interbank Financial Telecommunications (Товариство всесвітніх міжбанківських фінансових телекомунікацій). Національне законодавством не містить заборон, щодо проведення оплати за зовнішньоекономічними контрактами шляхом міжнародного валютного переказу через систему SWIFT.
Оскільки на виконання умов контракту позивачем сплачено повну його вартість у встановлений строк, що підтверджується відповідними банківськими документами, які подано митному органу, то вимога про подання «за наявності - інших платіжних та/або бухгалтерських документів, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні ідентифікації ввезеного товару» є необґрунтованою.
Суд апеляційної інстанції також враховує що, прайс-лист не є основним документом, який підтверджує митну вартість товарів, прайс-лист - це довідник цін (тарифів) на товари та/або види послуг, який адресований невизначеному колу покупців, жодний нормативний акт, зокрема міжнародний, не встановлює вимоги до форми та змісту прайс-листів. 
Тобто, на думку суду першої інстанції, з якою погоджується суд апеляційної інстанції, прайс-лист є документом довільної форми, а тому митний орган не може посилатися на неповноту чи обмеженість його відомостей як на підставу для коригування митної вартості товару.
Отже, підсумовуючи виконання декларантом вимог частини другої статті 53 МК України колегія суддів вважає, що у кожному випадку позивачем подано документи, які кореспондують приписами пунктів 2 (зовнішньоекономічний контракт), 3 (рахунок-фактура (інвойс)), 4 (платіжні документи про переказ коштів).
Поряд і з цим, суд апеляційної інстанції погоджується з доводами сторони позивача стосовно того, що у декларанта був відсутній обов`язок подавати документи, що охоплюються змістом пунктів 5 (інші платіжні документи), 6 (вартість транспортування), 7 (імпорт не підлягає ліцензуванню (даний документ не вимагався органом митниці), 8 (страхування не здійснювалось).
Таким чином, обгрунтованим є висновок суду першої інстанції про те, що ТОВ «РВР КАРС» в повному обсязі виконано обов`язок подати документи, які охоплюються приписами частини другої статті 53 МК України, тобто повний пакет документів для підтвердження митної вартості товарів.
Колегія суддів зазначає, що митний орган при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості зобов`язаний перевірити складові числового значення митної вартості, правильність розрахунку, здійсненого декларантом, упевнитись в достовірності та точності заяв, документів чи розрахунків, поданих декларантом, а також відсутності обмежень для визначення митної вартості за ціною договору, наведених у статті 58 МК України (у разі визначення декларантом митної вартості імпортованого товару за першим методом).
При цьому, митний орган має право відійти від наведених вище законодавчих обмежень, пов`язаних з перевіркою основного переліку документів, які підтверджують митну вартість товарів, та витребувати від декларанта додаткові документи лише у тому випадку, якщо надані декларантом документи містять розбіжності, наявні ознаки підробки або ці документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, або ж у разі якщо митний орган має обґрунтовані підстави вважати, що існуючий взаємозв`язок між продавцем і покупцем вплинув на заявлену декларантом митну вартість.
Водночас, приписи вказаних статей зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності.
Аналогічна позиція викладена Верховним Судом у постанові від 18.09.2020 у справі № 815/4686/16.
Щодо доводів скаржника про те, що ціни на імпортований товар є нижчими від цін за аналогічні товари, розмитнення яких вже проводилося, то такі обставини не є та не можуть бути самостійною підставою для підвищення митної вартості товарів відповідно до вимог МК України, оскільки ці відомості мають допоміжний інформаційний характер, а отже, не можуть бути підставою для коригування митної вартості товарів.
Верховний Суд у постановах від 19.02.2019 у справі № 814/1888/16, від 24.12.2020 у справі № 820/7316/15 вказав, що наявність в інформаційних базах даних митного органу інформації про те, що у попередні періоди аналогічні товари були розмитнені із зазначенням більшої митної вартості жодним чином не доводить неправильність її визначення позивачем, оскільки митна вартість залежить від ряду обставин і визначається в кожному конкретному випадку.
У постанові Верховного Суду від 20.09.2023 у справі № 821/411/18 зазначено про те, що доводи митниці щодо оцінки ризиків при перевірці митної вартості товарів Верховний Суд у складі Касаційного адміністративного суду оцінює критично з огляду на те, що спрацювання профілів ризиків автоматизованої системи аналізу та управління ризиками та наявність в базах митного органу інформації про те, що ідентичні або подібні товари було розмитнено іншими особами за вищою митною вартістю, не може бути підставою для відмови у прийнятті заявленої декларантом митної вартості за ціною контракту, за відсутності інших законних підстав для витребування додаткових документів, оскільки при здійсненні контролю за коригуванням митної вартості, проведеним митним органом за другорядним методом, митний орган повинен довести, що: відповідний товар за певною митною вартістю був дійсно ввезений до України: що митна вартість за відповідною вантажною митною декларацією не була відкоригована; що рішення про коригування (якщо воно приймалося) не було оскаржене до суду та скасоване судом.
Верховний Суд неодноразово наголошував, що відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті митним органом відповідних рішень. В основу такого підходу лягли висновки про те, що торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо) (постанови Верховного Суду від 21.10.2021 у справі № 420/4820/19, від 25.02.2021 у справі № 810/3295/17, від 23.11.2022 у справі № 810/2547/17).
Обставини, встановлені у цій справі, дають підстави для висновку про те, що у відповідача були всі документи, які надавали йому можливість підтвердити визначену позивачем митну вартість товару за ціною договору. Натомість відповідач не вказав на неправильність проведеного розрахунку митної вартості, зазначеної у митних деклараціях, поданих декларантом позивача; не зазначив, які саме складові митної вартості не підтверджені документально та які саме відомості відсутні/не піддаються обчисленню у поданих декларантом документах.
Суд апеляційної інстанції не заперечує права митного органу з метою здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів упевнюватися в достовірності або точності будь-якої заяви, документа чи розрахунку, поданих для цілей визначення митної вартості (частина п`ята статті 54 МК України), проте для цього він має довести підстави застосування норм частини третьої статті 53 МК України: наявність розбіжностей у поданих декларантом документах, ознак підробки або відсутність усіх відомостей про числові значення складових митної вартості товарів чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Саме лише посилання на наявність у нього інформації про іншу ціну ідентичного товару не є достатньою підставою не визнавати митну вартість, визначену за ціною договору.
Приписи МК України зобов`язують митний орган зазначити конкретні обставини, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а також обґрунтувати необхідність перевірки спірних відомостей та зазначити документи, надання яких зможе усунути сумніви у їх достовірності. Разом з тим, саме по собі припущення митного органу про подання декларантом невідповідних документів чи наявності в них розбіжностей, відмінність між рівнем заявленої декларантом митної вартості товарів та рівнем митної вартості товарів, митне оформлення яких вже здійснено, не є достатнім для висновку про недостовірність даних щодо митної вартості товарів, заявленої декларантом, або підставою для незастосування обраного ним методу визначення митної вартості.
За таких обставин, суд першої інстанції правильно вказав, що відповідач не довів необхідність витребування у позивача додаткових документів для підтвердження митної вартості за обраним декларантом методом її визначення. Крім того в спірних рішеннях відповідач не навів конкретних числових значень складових митної вартості, які не підтвердженні документально.
Крім того, колегія суддів зазначає, що різниця між вартістю товару, задекларованого особою, та вартістю товарів, що розмитнювались цією чи іншими особами у попередніх періодах, не свідчить про наявність порушень з боку декларанта і не є підставою для автоматичного збільшення митної вартості товару до показників бази даних Держмитслужби.
Отже, встановлені судом першої інстанції обставини, з якими погоджується суд апеляційної інстанції, дають підстави для висновку, що сумніви відповідача щодо складових митної вартості імпортованого товару ґрунтуються виключно на його припущеннях, а не на достовірних відомостях. 
Використані декларантом відомості підтверджені документально та визначені кількісно; їх достовірність не спростована відомостями від компетентних органів інших країн щодо не підтвердження обставин відчуження позивачу продавцем-нерезидентом товару, або що видані позивачу документи є фіктивними, недійсними.
Враховуючи наведене, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про наявність правових підстав для визнання протиправними та скасування оскаржуваних рішень про коригування митної вартості товарів.
Зважаючи на висновок про скасувань рішень про коригування митної вартості товарів, позовні вимоги про визнання протиправними та скасування карток відмови в прийняті митних декларацій, митному оформлені випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення також слід задовольнити.
Колегія суддів також враховує положення Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (пункти 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Також згідно позиції Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформованої, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
Відповідно до ч. 2 ст. 6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Таким чином, доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи.
За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, тому оскаржуване рішення слід залишити без змін.
Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 310, п. 1 ч. 1 ст. 315, ст. 316, ч. 1 ст. 321, ст. 322, ст. 325, ст. 328 КАС України, суд –

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Тернопільської митниці залишити без задоволення, а рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 25 листопада 2024 року у справі № 500/5149/24 – без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання до Верховного Суду касаційної скарги. 

Головуючий суддя	 	О. Б. Заверуха 	
судді	 	О. М. Гінда 	
 	 	З. М. Матковська  	
Повне судове рішення складено 14 травня 2026 року.