БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
10.06.2026
Справа №497/460/26
Провадження №2/497/904/26
ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10.06.2026 року          м. Болград

Болградський районний суд Одеської області у складі: 
головуючого - судді Кодінцевої С.В.,
за участю секретаря судового засідання - Мунтянової В.Р.,
без участі сторін,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Болград цивільну справу за позовною заявою Акціонерного товариства «КБ «ПриватБанк» до  ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, - 
ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з зазначеним позовом та просить постановити рішення, яким стягнути на його користь з відповідача заборгованість за кредитним договором від 16.11.2020 року в загальному розмірі 61 973.62 гривень, судовий збір в сумі 2 662.40 гривень.
Свої вимоги мотивує тим, 16.11.2020 ОСОБА_1 з метою отримання банківських послуг звернулась до АТ КБ «ПРИВАТ БАНК» та підписала Заяву про приєднання до Умов та правил надання послуг. Відповідачка при підписанні Анкети-заяви підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Тарифами», які викладені на банківському сайті www.privatbank.ua, складає між ним та банком Договір про надання банківських послуг, що підтверджується підписом у заяві.. 
У зв`язку з неналежним виконанням своїх зобов`язань відповідачкою за кредитним договором утворилась заборгованість, яка станом на 20.01.2026 року в розмірі 61 973.62 грн., яка складається з наступного: 
55251.05 грн. - заборгованість за тілом кредиту 
6722.57 грн. - заборгованість за простроченими відсотками.
Оскільки відповідач заборгованість за кредитним договором не сплатила, позивач звернувся до суду з даним позовом.

Ухвалою від 23.02.2026 року було відкрито провадження по справі та призначено до судового розгляду на 01.04.2026 року о 09:30 годині (а.с.84), про що повідомлено сторін по справі (а.с.85).
Відповідачу надіслано копію позовної заяви з доданими документами, та роз`яснено про необхідність подання в п`ятнадцятиденний строк письмового відзиву разом з наявними у нього доказами.
В судове засідання 01.04.2026 року:
- представник позивача не прибув, про час та місце проведення розгляду повідомлений згідно вимог чинного законодавства (а.с.85). Представник надіслав до суду заяву про відкладення судового розгляду в зв?язку з наміром зменшити розмір позовних вимог (а.с.89-95);
- відповідач не прибула, про час та місце проведення судового розгляду повідомлялася згідно вимог чинного законодавства за адресою постійного місця реєстрації: АДРЕСА_1 (а.с.85). Рекомендований поштовий лист повернувся до суду без вручення з відміткою листоноші «Адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.86-88).
Протокольною ухвалою суду від 01.04.2026 відкладено розгляд справи на 13:00 годину 11.05.2026 року (а.с.97), про що повідомлено сторін по справі (а.с.98).
Судове засідання призначене на 11.05.2026 року також відкладено за клопотанням представника позивача АТ КБ "ПриватБанк" - адвоката Годованик Богдана Олеговича (а.с.99-112, 113-115) та протокольною ухвалою суду призначено на 09:00 годину 10.06.2026 року (а.с.117), про що повідомлено сторін по справі (а.с.118).
В судове засідання 10.06.2026 року:
- представник позивача не прибув, про час та місце проведення розгляду повідомлений згідно вимог чинного законодавства (а.с.78). В позовній заяві зазначив клопотання про розгляд справи без участі представника та не заперечує проти ухвалення заочного рішення (а.с.3 зворотна сторінка).
25.05.2026 року представник позивача надіслав заяву про зменшення позовних вимог, а саме просить стягнути заборгованість за кредитним договором в розмірі 41973.62 гривень (а.с.119-126);
- відповідач також не прибула, про час та місце проведення судового розгляду повідомлялася згідно вимог чинного законодавства за адресою постійного місця реєстрації:  АДРЕСА_1 (а.с.118). 
Рекомендований поштовий лист про розгляд справи 11.05.2026 року, відповідачем отримано, що підтверджується рекомендованим поштовим повідомленням (а.с.112а).
Рекомендований поштовий лист про розгляд справи 10.06.2026 року до суду повернувся з відміткою «Адресат відсутній за вказаною адресою» (а.с.127-128).
Згідно ст.128 ЦПК України, суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою (ч.2).
У випадку, якщо зазначено, що «Адресат відмовився» чи «Адресат відсутній за вказаною адресою», то відповідно до положень пунктів 3, 4 ч. 8 ст. 128 ЦПК України, судова повістка вважається врученою в день проставлення у поштовому повідомленні відповідної відмітки, і особа вважається повідомленою.
Що відповідає висновку, який викладено в постанові КЦС ВС від 01.12.2023 № 591/4832/22 (61-10261св23): «Довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку з «відсутністю за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки».
Окрім цього, суд повідомляв відповідача шляхом надіслання копії ухвали суду, судової повістки-повідомлення на наявну у справі електронну пошту відповідача: ІНФОРМАЦІЯ_4, що підтверджується довідкою про доставку електронного листа (а.с.118).
Таким чином, суд прийшов до висновку, що відповідач по справі повідомлена належним чином про час та місце розгляду даної справи. Будь-яких заяв, заперечень, відзиву щодо спростування доводів, викладених в позовній заяві, до суду наданих нею не було. 
Вирішуючи питання про проведення розгляду справи в заочному порядку, суд вважає за необхідне зазначити, що інститут заочного провадження призначений впливати на відповідачів, які не вчиняють дій щодо участі у розгляді справи.
Верховний Суд також вказав, що інститут заочного провадження відповідає положенням та спрямований на реалізацію Рекомендації № R (84) 5 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам стосовно принципів цивільного судочинства, що направлені на вдосконалення судової системи. Для досягнення цієї мети необхідно забезпечити доступ сторін до спрощених і більш оперативних форм судочинства та захистити їх від зловживань та затримок, зокрема, надавши суду повноваження здійснювати судочинства більш ефективно.
Зі згоди позивача, зазначеній у позовній заяві (а.с.3 зворотна сторінка), суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.280 ЦПК України.
Зважаючи на ці обставини, суд керується ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), яка згідно з частиною першою статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, та яка визначає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Строки, встановлені Цивільним процесуальним кодексом України, є обов`язковими для судів та учасників судових процесів, оскільки визначають тривалість кожної стадії процесу або час, протягом якого має бути вчинено процесуальну дію (наприклад, строк оскарження судового рішення, строк подачі зауважень щодо журналу судового засідання). Зазначене є завданням цивільного судочинства та кримінального провадження (стаття 1 ЦПК, стаття 2 КПК). Розумним, зокрема, вважається строк, що є об`єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.
Європейський суд з прав людини, вирішуючи питання про дотримання права на справедливий суд, передбаченого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року № 475/97-ВР, у контексті оцінки дій сторони в справі, спрямованих на захист свого права, або її бездіяльності, дійшов з урахуванням принципів, що випливають з прецедентної практики Суду, висновків про те, що: одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності; «право на суд» не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави; сторона в розумні інтервали часу має вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження; право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, позаяк обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції (рішення від 19 червня 2001 року у справі «Креуз проти Польщі» (п.п. 52, 53, 57 та ін.); рішення від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» (п.п. 40, 41, 42 та ін.). У рішенні Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.
Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фрідлендер проти Франції»).
Таким чином, суд вважає за можливе на підставі ст. 280, 281, 282 ЦПК України ухвалити у справі заочне рішення суду в судовому засіданні за відсутності сторін та без фіксування процесу технічними засобами відповідно до положень ч.2 ст.247 ЦПК України. 
Розглянувши подані позивачем документи та матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог за наступних підстав.
Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ч. 1 ст. 16 ЦК України).
Частиною 1 ст.2 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Згідно ч. 3 ст. 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
У відповідності до норм пунктів 1, 2, 3 частини 1 статті 264 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує, чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин.

Судом встановлено, що 16.11.2020 відповідач ОСОБА_1 ознайомилася з умовами кредитування та підписала Паспорт кредиту. 
В анкеті-заяві від 16.11.2020 зазначено, що відповідач згодна з тим, що ця Анкета-заява разом із Пам`яткою клієнта, Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами становить між ним та банком договір про надання банківських послуг, а також, що він ознайомився та погодився з Умовами та Правилами надання банківських послуг і Тарифами банку, які були надані їй ознайомлення в письмовому вигляді.
16.11.2020 Відповідач підписала власноручно Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських та погодив наступні умови: 
1) Тип кредиту та розмір кредитного ліміту: відновлювана кредитна лінія до 50 000 грн. (п.1.2. Договору); 
2) Тип кредитної карти: Картка «Універсальна»;
3) Строк кредитування: 12 місяців з пролонгацією (п.1.2. Договору); 
4) Процентна ставка, відсотків річних: 42,0% (п.1.3 Договору); 
5) Кількість та розмір платежів, періодичність: сплата мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту (п.1.4. Договору); 
6) Розмір мінімального обов`язкового платежу: - 5% від заборгованості, але не менше ніж 100 грн, щомісячно, або 10% від заборгованості, але не менше 100 грн, щомісячно - у разі прострочки, починаючи з другого місяця прострочення (п.1.4. Договору); 
7) Проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч.2 ст.625 Цивільного кодексу України встановлюються за домовленістю Сторін у процентах від простроченої суми заборгованості в розмірі: 60,00% (п.1.5. та п. 2.1.1.2.12. Договору). 
Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг Відповідачем підписано власноруч на планшеті, що відповідає вимогам Постанови НБУ від 13.12.2019 № 151 "Про затвердження Положення про застосування цифрового власноручного підпису в банківській системі України". 
На підставі укладеного Договору Відповідач отримав платіжний інструмент- кредитну картку номер - НОМЕР_1 , строк дії - 09/24 , тип Універсальна, згодом додатково отримав кредитну картку номер НОМЕР_2 , строк дії - 01/25, тип - Універсальна, кредитну картку номер - НОМЕР_3 , строк дії - 09/29, тип - Універсальна, що підтверджується випискою по рахунку (додається до позовної заяви). 
У процесі користування рахунком відбулась зміна розміру кредитного ліміту до 67 000,00 грн.
Відповідач користувався кредитним лімітом, відповідно до виписки по рахунку вчиняв операції, таким чином, згідно до Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, що затверджено Постановою НБУ №164 від 29.07.2022 р., Відповідач є власником рахунку та держателем платіжного інструменту для здійснення операцій за рахунком.
29.04.2025 Відповідач підписав у системі самообслуговування Приват24 за допомогою OTP пароля Заяву про приєднання до умов та правил надання банківських послуг та Додаткову угоду №SAMDNWFC00063978580_01 до Кредитного договору від 29.04.2025 (надалі - Додаткова угода, копія додається до позовної заяви). Відповідно до п. 1. Додаткової угоди Сторони узгодили змінити умови Кредитного договору шляхом внесення в Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг наступних змін: 1) Тип кредиту - невідновлювана кредитна лінія; 2) Строк кредитування - 12 місяців з пролонгацією, але не більше 5 років з дати укладення цієї Додаткової угоди ( п.п. 1.1., 1.2.) 3) Процентна ставка, відсотків річних: 12,0% (п.п. 1.2., 1.3. Договору). 4) Мінімальний платіж зменшено до 1% від заборгованості, але не менше ніж 100 грн. щомісячно протягом перших шести календарних місяців з дати укладення цієї додаткової угоди, із збільшенням до 3% починаючи із 7 місяця календарного місяця з дати укладення цієї додаткової угоди до дати повного погашення кредиту.
До кредитного договору банк додав Паспорт споживчого кредиту.
Згідно з випискою за договором № б/н, укладеного з ОСОБА_1 , за період 16.112021 - 22.01.2026, нарахування та списання коштів здійснювалось за карткою № НОМЕР_2 .
Відповідач користувався кредитним лімітом, відповідно до виписки по рахунку вчиняв операції, таким чином, згідно з Положенням про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, що затверджено Постановою НБУ №164 від 29.07.2022, відповідач є власником рахунку та держателем платіжного інструменту для здійснення операцій за рахунком.
Згідно з наданим банком розрахунком, заборгованість за договором №б/н від 16.11.2021, укладеним між АТ КБ «ПРИВАТ БАНК» та ОСОБА_1 на 20.01.2026 року має заборгованість - 61973.62 грн., яка складається з наступного: 
55251.05 грн. - заборгованість за тілом кредита 
6722.57 грн. - заборгованість за простроченими відсотками.
Разом з цим представником позивача 13.04.2026 до суду подана заява про зменшення розміру позовних вимог з якого вбачається що позивач бажає зменшити розмір позовних вимог та стигнути з ОСОБА_1 заборгованість в розмірі 51973.65 гривень (45251.05 грн. - заборгованість за тілом кредиту 6722.57 грн. - заборгованість за простроченими відсотками), до якого доданий розрахунок за кредитним договором від 16.11.2026 (а.с.99-112).
25 травня 2026 року представником позивача надіслана заява про зменшення розміру позовних вимог, а саме позивач просить стягнути з відповідача заборгованість за договором від 16.11.2020 року в розмірі 41973.62 гривень, з яких:
-35251.05 гривень - заборгованість за тілом кредиту;
-6722.57 гривень - заборгованість за простроченими відсотками (а.с.119-126).
Відповідно до частин першої, другої статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
За змістом статей 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Частиною першою статті 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
У статті 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до частини першої статті 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).
Частиною другою статті 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним (стаття 1055 ЦК України).
Згідно із частиною першою статті 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
У переважній більшості випадків застосування конструкції договору приєднання його умови розроблює підприємець (в даному випадку АТ КБ «ПРИВАТ БАНК»).
Оскільки умови договорів приєднання розробляються банком, тому повинні бути зрозумілі усім споживачам і доведені до їх відома, у зв`язку із чим банк має підтвердити, що на час укладення відповідного договору діяли саме ці умови, а не інші. Тому з огляду на зміст статей 633, 634 ЦК України можна вважати, що другий контрагент (споживач послуг банку) лише приєднується до тих умов, з якими він ознайомлений.
Згідно зі ст. 1056-1 ЦК України розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів на дату укладення договору.
Відповідно до частини першої статті 1048 ЦК України позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором. Якщо договором не встановлений розмір процентів, їх розмір визначається на рівні облікової ставки Національного банку України. У разі відсутності іншої домовленості сторін проценти виплачуються щомісяця до дня повернення позики.
Згідно зі статтею 1049 ЦК України позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
За змістом статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов`язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов`язання за кожен день прострочення виконання.
Частинами першою, другою статті 551 ЦК України визначено, що предметом неустойки може бути грошова сума, рухоме і нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.
Згідно із частиною першою статті 1050 ЦК України якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу.
Таким чином, в разі укладення кредитного договору проценти за користування позиченими коштами та неустойка поділяються на встановлені законом (розмір та підстави стягнення яких визначаються актами законодавства) та договірні (розмір та підстави стягнення яких визначаються сторонами в самому договорі).
Водночас як встановлено судом та свідчать матеріали справи, власноруч підписану Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг ОСОБА_1 16.11.2021, що відповідає вимогам Постанову НБУ від 13.12.2019 № 151 «Про затвердження Положення про застосування цифрового власноручного підпису в банківській системі України», та свідчить про її обізнаність про розмір відсоткової ставки для карти «Універсальна» - 42%, для карти «Універсальна GOLD» - 40,8%.
Факт отримання та використання відповідачкою кредитних коштів з вказаного рахунку підтверджується Випискою за договором б/н за період з 16.11.2021 - 22.01.2026, відповідно до якої ОСОБА_1 користувалась кредитними коштами, розміщеними на вказаній картці, та за період з 16.11.2021 - 22.01.2026.
Отже, суд вважає факт укладання договору, отримання відповідачкою від банка кредитної кратки, користування кредитними коштами, розміщеними на цій кредитній картці доведеним належними, допустимими, достатніми та достовірними доказами. 
Також суд вважає доведеним позивачем розмір заборгованості за простроченим тілом кредиту та відсотками за користування кредитом су загальному розмірі становить 41973.62 гривень, яка підлягає стягненню з відповідача.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат у справі, що складаються із суми судового збору, сплаченого позивачем при зверненні до суду, слід виходити з такого.
Відповідно до ст.133 ЦПК України, судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
Згідно ч. 1 ст.141 ЦПК України, судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
Як роз`яснено в абз. 1 п. 36 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року вимога пропорційності присудження судових витрат при частковому задоволенні позову (частина перша статті 88 ЦПК України) застосовується незалежно від того, за якою ставкою сплачено судовий збір, (наприклад, його сплачено за мінімальною ставкою, визначеною Законом України «Про судовий збір»).
Загальна сума заявлених вимог складала 61973.62 гривень, судовий збір сплачений в сумі 2 662.40 гривень (а.с.5). Згідно з цим рішенням суду задоволено вимоги на загальну суму 41973.62 гривень (заборгованість за кредитом та процентами).
Здійснюючи розрахунок судового збору суд приймає до уваги постанову ВС від 27.08.2020 року у справі №188/1815/17.
Оскільки позовні вимоги АТ «КБ «ПриватБанк» підлягають задоволенню частково, то розмір сплаченого ним судового збору при зверненні до суду з цим позовом підлягає стягненню з відповідача на його користь пропорційно задоволеним вимогам, а саме в розмірі 1803.20 гривень виходячи з наступного: розмір заявлених вимог - 61973.52 гривень (100 %), розмір вимог, що підлягають задоволенню - 41973.62 гривень, розмір судового збору, що підлягав сплаті при звернення до суду з цим позовом - 2662.40 гривень (2662.40 грн х 41973.62 грн. х: 61973.52 грн гривень).
Відповідно до ст.141 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені позивачем судові витрати в розмірі 1803.20 гривень судового збору.
Керуючись ст. 42 Конституції України, ст.ст. 1, 3, 509, 525, 526, 530, 536, 1050, 1054 ЦК України, ст.ст. 10, 12, 81, 141, 265, 268, 280, 354 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Уточнені позовні вимоги Акціонерного товариства «КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1  про стягнення заборгованості - задовольнити.
Стягнути з  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованої за адресою:  АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 
на користь Акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк»: 01001, м. Київ, вул.Грушевського, 1-Д, адреса для листування: 49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, № 50, ЄДРПОУ 3221506327
заборгованість станом на 18.02.2026 року за кредитним договором №б/н від 16.11.2020 року, складає 41973.62 гривень (сорок одна гривня дев`ятсот сімдесят три гривні шістдесят дві копійки) станом на 07.05.2026 року, з яких:
-35251.05 гривень - заборгованість за тілом кредиту;
-6722.57 гривень - заборгованість за простроченими відсотками;
та
-1 803.20 гривень (одна тисяча вісімсот три гривні двадцять копійок) судового збору.
Відповідачам, які не з`явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Інформація про сторін:
Позивач Акціонерне товариство комерційний банк "ПриватБанк": 01001, м. Київ, вул. Грушевського, буд. 1Д, ел. пошта: 14360570@mail.gov.ua, тел. 380567976057 

Представники позивача Меркулова Валерія Валеріївна: 49094, м. Дніпро, вул. Набережна Перемоги, буд. 50, ел. пошта ІНФОРМАЦІЯ_2  

ОСОБА_2 :  АДРЕСА_2 , ел. пошта: ІНФОРМАЦІЯ_3  

Відповідач  ОСОБА_1 :  АДРЕСА_3 , тел. НОМЕР_5 , ел.пошта: ІНФОРМАЦІЯ_4  

Суддя        С.В.Кодінцева