КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
29 квітня 2026 року справа №320/39904/23
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Кушнової А.О., розглянув в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовною заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Файноклін» до Головного управління ДПС у м. Києві, Державної податкової служби про визнання протиправними та скасування рішення та зобов`язання вчинити певні дії,
Суть спору: до Київського окружного адміністративного суду звернулось Товариство з обмеженою відповідальністю «Файноклін» (далі – позивач, ТОВ «Файноклін») до Головного управління ДПС у м. Києві (далі – відповідач-1, ГУ ДПС у м. Києві), Державної податкової служби (далі – відповідач-2, ДПС України) з позовом, в якому позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення комісії ГУ ДПС в м. Києві, яка приймає рішення про реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригувань або відмову в такій реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних №9137422/42042184 від 06.07.2023;
- зобов`язати ДПС України зареєструвати в ЄРПН податкову накладну № 8 від 31.07.2022 Товариства з обмеженою відповідальністю «Файноклін» датою її подання для реєстрації в ЄРПН;
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21.12.2023 позовну заяву залишено без руху та встановлено позивачу 10-денний строк з дня отримання копії ухвали суду, протягом якого позивачу необхідно було усунути недоліки позовної заяви, а саме: надати обґрунтовану заяву про поновлення строку звернення до суду з даним позовом, та належні докази поважності причин його пропуску.
05.03.2024 на адресу суду від позивача надійшли документи по справі, дослідивши які суд дійшов висновку про виконання позивачем вимог ухвали суду від 21.12.2023 та усунення недоліків позовної заяви у повному обсязі. Так, позивач надав суду докази, що з даним позовом він звернувся до суду 24.10.2023, про що свідчить відбиток штампу канцелярії суду на примірнику позовної заяви, копія якого додана до клопотання. В той же час канцелярія суду зареєструвала позовну заяву позивача 01.11.2023. Отже, надані докази підтвердили дотримання позивачем строку звернення до суду.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 03.04.2024 відкрито провадження в адміністративній справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, витребувано докази у сторін.
Мотивуючи позовні вимоги, позивач вказує, що рішення ГУ ДПС у м. Києві №9137422/42042184 від 06.07.2023, яким Товариству з обмеженою відповідальністю «Файноклін» (ідентифікаційний код: 42042184; місцезнаходження: 03061, Україна, місто Київ, вулиця Шепелєва Миколи, будинок 6) відмовлено в реєстрації податкової накладної №8 від 31.07.2022 (сума ПДВ 242,16 грн) у Єдиному реєстрі податкових накладних є необґрунтованими та протиправними.
Позивач зазначає, що контролюючий орган повинен конкретизувати у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної в ЄРПН перелік документів, які вимагаються від платника податку. 
Позивач вважає, що виконав вимоги законодавства щодо подання документів, на підставі яких податковий орган повинен був прийти до висновків про підтвердження господарської операції, її правомірність та прийняти рішення про реєстрацію податкової накладної.
25.04.2024 на адресу суду від відповідача-1 та відповідача-2 надійшли відзиви на позовну заяву.
У наданих до суду відзивах на позовну заяву відповідачі, із посиланням на окремі положення податкового законодавства України, вказують на правомірність прийнятого рішення. 
Також, відповідачі зазначають про неможливість проведення реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних через ненадання позивачем достатнього обсягу підтверджуючих документів по господарській операції.
Окрім того, відповідачі доводять, що пред`явлені вимоги зобов`язального характеру про проведення реєстрації податкової накладної в ЄРПН є втручанням в дискреційні повноваження контролюючого органу, а відтак підлягають відхиленню за результатами судового розгляду справи.
13.05.2024 представником позивача подано до суду відповідь на відзив у якій повторно наголошено на тому, що позивачем надано контролюючому органу всі наявні первинні документи на підтвердження реальності господарської операції.
06.06.2024 представником позивача подано до суду клопотання про долучення доказів на виконання ухвали Київського окружного адміністративного суду від 03.04.2024.
Відповідно до частини п`ятої статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. Учасники справи з клопотанням про розгляд справи у судовому засіданні до суду не звертались.
Приймаючи до уваги відсутність таких клопотань з боку учасників справи, розгляд справи судом здійснено у порядку письмового провадження за наявними у ній матеріалами та доказами.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд
в с т а н о в и в:
Товариство з обмеженою відповідальністю «Файноклін» (ідентифікаційний код: 42042184; місцезнаходження: 03061, Україна, місто Київ, вулиця Шепелєва Миколи, будинок 6) є юридичною особою приватного права, зареєстроване в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 03.04.2018, номер запису 10731020000036745, що підтверджується витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань. 
ТОВ «Файноклін» є платником податку на додану вартість з 01.05.2018 (ІПН 420421826585), що підтверджується витягом №1826584501060 з Реєстру платників податку на додану вартість від 10.07.2018.
Згідно даних з витягу з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань видами економічної діяльності ТОВ «Файноклін» є: 81.22 Інша діяльність із прибирання будинків і промислових об`єктів (основний); 28.30 Виробництво машин і устатковання для сільського та лісового господарства; 43.34 Малярні роботи та скління; 43.39 Інші роботи із завершення будівництва; 43.99 Інші спеціалізовані будівельні роботи, н. в. і. у.; 81.10 Комплексне обслуговування об`єктів; 81.21 Загальне прибирання будинків; 81.30 Надання ландшафтних послуг; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 49.41 Вантажний автомобільний транспорт; 33.11 Ремонт і технічне обслуговування готових металевих виробів; 33.20 Установлення та монтаж машин і устатковання; 37.00 Каналізація, відведення й очищення стічних вод; 38.11 Збирання безпечних відходів; 96.01 Прання та хімічне чищення текстильних і хутряних виробів.
В ТОВ «Файноклін» станом на 01 вересня 2022 працює 26 штатних одиниць, що підтверджується штатним розкладом від 01.09.2022.
Між Товариством з обмеженою відповідальністю «Файноклін» (Орендар) та Товариством з обмеженою відповідальністю «КОМ РЕНТ» (Орендодавець) укладено Договір оренди нежитлового приміщення № 06/06/133 від 06.12.2021 щодо оренди нежитлового приміщення за адресою: 03061, м. Київ, вул. Шепелєва Миколи буд. 6 площею 10 метрів квадратних.
Також, між Товариством з обмеженою відповідальністю «Файноклін» (Орендар) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ЛВГРУП» (Орендодавець) укладено Договір оренди нежитлового (складських) приміщення від 01.04.2020 щодо оренди нежитлових приміщень за адресою: м. Київ, вул. Олекси Тихого, буд. 104 загальною площею 29,4 кв.м.
Окрім того, між Товариством з обмеженою відповідальністю «Файноклін» (Покупець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «Л-С Груп» (Продавець) укладено Договір купівлі-продажу № 290422/1 від 29.04.2022 щодо купівлі вживаної акумуляторної підлогомийної машини Hako B750R вартістю 340 000,00 грн., відповідно до Специфікації №1 від 29.04.2022 до Договору купівлі-продажу № 290422/1 від 29.04.2022.
До того ж, між Товариством з обмеженою відповідальністю «Файноклін» (Покупець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ЗАХІД ПРО» (Продавець) укладено Договір № 44452 від 13.07.2022 щодо купівлі товарів побутової хімії, особистої гігієни, косметики та парфумерії, продуктів харчування, відповідно до видаткової накладної №ПТ0000027103 від 19.07.2022.
Судом встановлено, що Товариством з обмеженою відповідальністю «Файноклін» (Виконавець) та Товариством з обмеженою відповідальністю «ЕМЕРСОН» (Замовник) укладено Договір № 08/03-09-2018 від 03.09.2018 про надання послуг з прибирання (далі – Договір).
Відповідно до пункту 2.1. Договору Замовник доручає Виконавцю, а Виконавець бере на себе зобов`язання надати послуги з комплексного прибирання внутрішньої території (надалі – Послуги) офісного приміщення Замовника, що розташоване за адресою: м. Київ, провулок Куренівський, 12, офіс А-302, згідно з переліку Послуг та періодичністю, що зазначена у Додатку(ах) до даного Договору.
Згідно з пунктом 4.1. Договору Виконавець надає послуги власними силами (штатні працівники) або субпідрядників. Технічне обладнання, яке використовується для виконання цього Договору Виконавця.
У пункті 5.2. Договору сторони передбачили, що Виконавець (його представник) щомісячно, на перший робочий день місяця, наступного за тим який підлягає оплаті, надає Замовнику Акти здачі-приймання наданих послуг у двох примірниках разом з рахунком-фактурою на виконаний обсяг робіт. Ненадання Виконавцю Акту про наявність недоліків або підписаного Акту здачі-прийняття наданих послуг протягом двох робочих днів з дати його отримання є підставою вважати надані послуги якісними та своєчасними. 
Відповідно до пункту 5.3. Договору Замовник здійснює оплату наданих послуг Виконавцю щомісяця не пізніше 10-ти банківських днів з дати підписання Актів здачі-прийняття наданих послуг.
На виконання умов Договору, сторонами підписано Акт здачі-приймання робіт (надання послуг) №120 від 31.07.2022 за Договором № 08/03-09-2018 від 03.09.2018, що засвідчує факт надання Виконавцем послуг з щоденного прибирання внутрішньої території офісного приміщення за адресою: пров. Куренівський, 12 корпус А площею 332,64 кв.м. на суму 1452,97 грн (з урахуванням суми ПДВ 242,16 грн) у липні 2022, та прийняття їх Замовником.
Окрім того, 31.07.2022 позивачем було виставлено ТОВ ««ЕМЕРСОН» рахунок на оплату №122 послуг з щоденного прибирання внутрішньої території офісного приміщення за адресою: пров. Куренівський, 12 корпус А площею 332,64 м2 у липні 2022 у розмірі 1 452,97 грн, в тому числі ПДВ 20% - 242,16 грн.
Позивачем також надано накладну-вимогу на відпуск (внутрішнє переміщення) матеріалів від 31.07.2022.
15.08.2022 ТОВ «ЕМЕРСОН», у відповідності до вимог пункту 5.3. Договору, здійснено оплату у розмірі 1 452,97 грн, в тому числі ПДВ 20% - 242,16 грн., що підтверджується платіжним дорученням №542 від 15.08.2022, виписками по рахунку ТОВ «Файноклін» та копією обортно-сальдової відомості по рахунку 361 ТОВ «Файноклін» за лютий-вересень 2022.
На підставі сплати ТОВ «ЕМЕРСОН» послуг з прибирання за Договором позивачем відправлено на реєстрацію в Єдиному державному реєстрі податкових накладних податкову накладну №8 від 31.07.2022. 
15.08.2022 позивачем отримано квитанцію №9160010531, у якій зазначено наступне: «ДОКУМЕНТ ПРИЙНЯТО. РЕЄСТРАЦІЯ ЗУПИНЕНА. Відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 31.07.2022 №8 в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково повідомляємо: показник «D» = 11.4301%, «Р» = 0.
15.06.2023 ТОВ «Файноклін» подано пояснення №124 до повідомлення №8 від 20.06.2023 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено. У зазначених поясненнях позивачем описано зміст господарських операцій ТОВ «Файноклін» з контрагентом ТОВ «ЕМЕРСОН» та надано всі наявні первинні документи на підтвердження підстав формування податкової накладної, а саме: виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ТОВ «Файноклін», наказ про призначення на посаду директора ТОВ «Файноклін» від 01.12.2020 №01/12, паспорт та РНОКПП директора ТОВ «Файноклін», договір оренди нежитлового приміщення №06/06/133 від 06.12.2021, договір оренди нежитлових (складських) приміщень від 01.04.2020, витяг з реєстру платників ПДВ №1826584501060 від 10.07.2018, довідку про відкриття банківського рахунку ТОВ «Файноклін», штатний розпис від 01.09.2022, договір №08/03-09-2018 про надання послуг з прибирання від 03.09.2018, рахунок на оплату №122 від 21.07.2022, акт виконаних робіт №120 від 31.07.2022, платіжне доручення №542 від 15.08.2022, банківську виписку за 15.08.2022, оборотно-сальдові відомості по рахунку 361 за 01.02.2022-30.09.2022, договір поставки №44452 від 13.07.2022, видаткову накладну №27103 від 19.07.2022, ПД (вих.) №3556 від 11.08.2022, банківську виписку за 11.08.2022, накладну-вимогу від 31.07.2022.
30.06.2023 позивачем отримано квитанцію №9156913337, у якій зазначено наступне: «ДОКУМЕНТ ПРИЙНЯТО. Виявлені помилки/зауваження: Повідомлення від 20.06.2023 №8 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, прийнято до розгляду.
В подальшому, рішенням ГУ ДПС у м. Києві №9137422/42042184 від 06.07.2023 відмовлено у реєстрації податкової накладної №8 від 31.07.2022 з підстави: «надання платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства». У графі «Додаткова інформація» зазначено: первинні документи щодо постачання послуг.
Не погоджуючись з вказаним рішенням відповідача-1, 14.07.2023 позивач направив в електронному вигляді скаргу до ДПС України на рішення №9137422/42042184 від 06.07.2023.
За результатами розгляду скарги ТОВ «Файноклін» 24.07.2023 відповідачем-2 було прийнято рішення №58843/42042184/2, якими скаргу позивача залишено без задоволення, а рішення №9137422/42042184 від 06.07.2023– без змін.
Позивач, вважаючи, що рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації ПН/РК в Єдиному реєстрі податкових накладних №9137422/42042184 від 06.07.2023 є необґрунтованим та таким, що порушує норми податкового законодавства, права та охоронювані законом інтереси позивача, звернувся з даним позовом до суду.
Вирішуючи спір по суті, суд керується положеннями чинного законодавства, яке діє станом на час виникнення спірних правовідносин та звертає увагу на наступне.
Відповідно до статті 19 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.
Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно статті 67 Конституції України, кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податковий кодекс України від 02.12.2010 №2755-VI (тут і далі - ПК України, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Відповідно до пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Згідно з пунктами 201.7 та 201.8 статті 201 ПК України податкова накладна складається на кожне повне або часткове постачання товарів/послуг, а також на суму коштів, що надійшли на поточний рахунок як попередня оплата (аванс). Право на нарахування податку та складання податкових накладних надається виключно особам, зареєстрованим як платники податку в порядку, передбаченому статтею 183 цього Кодексу.
Пунктом 201.10 статті 201 ПК України передбачено, що податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Згідно з абзацами 1-3 пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.
Податкова накладна та/або розрахунок коригування до неї, складені та зареєстровані після 1 липня 2017 року в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг достатньою підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту, та не потребує будь-якого іншого додаткового підтвердження.
Абзацом 5 пункту 201.10 статті 201 ПК України визначено, що підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня.
Відповідно до абзаців 9-10 пункту 201.10 статті 201 ПК України датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Якщо надіслані податкові накладні/розрахунки коригування сформовано з порушенням вимог, передбачених пунктом 201.1 цієї статті та/або пунктом 192.1 статті 192 цього Кодексу, а також у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування відповідно до пункту 201.16 цієї статті, протягом операційного дня продавцю/покупцю надсилається квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі про неприйняття їх в електронному вигляді або зупинення їх реєстрації із зазначенням причин.
Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України (абзац 15 пункту 201.10 статті 201 Податкового кодексу України).
Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 затверджено Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Порядок №1246).
Відповідно до пункту 8 Порядку №1246 податкова накладна та/або розрахунок коригування складаються та реєструються постачальником (продавцем) - платником податку, крім випадків, визначених пунктом 9 цього Порядку.
Згідно з пунктом 12 Порядку №1246 після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України «Про електронні довірчі послуги», «Про електронні документи та електронний документообіг» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Відповідно до пункту 13 Порядку №1246 за результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Пунктом 14 Порядку №1246 визначено, що квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.
Згідно з пунктом 15 Порядку №1246 у квитанції зазначаються дата та час її формування, реквізити податкової накладної та/або розрахунку коригування та результат перевірки. Якщо у податковій накладній та/або розрахунку коригування за результатами проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), виявлено порушення, платнику податку надсилається квитанція про неприйняття податкової накладної та/або розрахунку коригування із зазначенням причини такого неприйняття.
У разі зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування формується квитанція про зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Така квитанція одночасно надсилається постачальнику (продавцю) та отримувачу (покупцю) - платнику податку (пункт 17 Порядку №1246).
У той же час, положеннями пункту 201.16 статті 201 ПК України регламентовано, що реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Так, Порядок зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 №1165 (далі - Порядок №1165).
Згідно з пунктом 5 Порядку №1165 платник податку, яким складено та/або подано для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряється щодо відповідності критеріям ризиковості платника податку (додаток 1), показникам, за якими визначається позитивна податкова історія платника податку (додаток 2).
Податкова накладна/розрахунок коригування, що не відповідають жодній з ознак безумовної реєстрації, перевіряються щодо відповідності відображених у них операцій критеріям ризиковості здійснення операцій (додаток 3).
Відповідно до пунктів 7-8 Порядку №1165 у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу податкової накладної/розрахунку коригування встановлено, що відображена в них операція відповідає хоча б одному критерію ризиковості здійснення операції, крім податкової накладної/розрахунку коригування, складених платником податку, який відповідає хоча б одному показнику, за яким визначається позитивна податкова історія, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Платник податку отримує інформацію щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена, через електронний кабінет.
Пунктами 10-11 Порядку №1165 визначено, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі контролюючий орган протягом операційного дня надсилає (в електронній формі у текстовому форматі) в автоматичному режимі платнику податку квитанцію про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, яка є підтвердженням зупинення такої реєстрації.
У квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування зазначаються: 1) номер та дата складення податкової накладної/розрахунку коригування; 2) критерій (критерії) ризиковості платника податку та/або ризиковості здійснення операцій, на підставі якого (яких) зупинено реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі, з розрахованим показником за кожним критерієм, якому відповідає платник податку; 3) пропозиція щодо надання платником податку пояснень та копій документів відповідно до Порядку прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затвердженого наказом Мінфіну від 12 грудня 2019 р. № 520.
Комісії регіонального рівня приймають рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі або відмову в такій реєстрації, врахування або неврахування таблиці даних платника податку, відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку (пункт 25 Порядку №1165).
Пунктом 8 Критеріїв ризиковості здійснення операцій, які є Додатком 1 до вказаного порядку, критерієм ризиковості здійснення операцій визначено: у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
З матеріалів справи вбачається, що у зв`язку із отриманням ТОВ «Файноклін» оплати послуг з прибирання у липні 2022 у розмірі 1 452,97 грн, в тому числі ПДВ 20% - 242,16 грн від ТОВ «ЕМЕРСОН», на виконання вимог податкового законодавства позивачем відправлено на реєстрацію в Єдиному державному реєстрі податкових накладних податкову накладну №8 від 31.07.2022. 
15.08.2022 позивачем отримано квитанцію №9160010531, у якій зазначено наступне: «ДОКУМЕНТ ПРИЙНЯТО. РЕЄСТРАЦІЯ ЗУПИНЕНА. Відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України, реєстрація ПН/РК від 31.07.2022 №8 в Єдиному реєстрі податкових накладних, відповідає п. 8 Критеріїв ризиковості платника податку. Пропонуємо надати пояснення та копії документів щодо підтвердження інформації, зазначеної в ПН/РК для розгляду питання прийняття рішення про реєстрацію/відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних. Додатково повідомляємо: показник «D» = 11.4301%, «Р» = 0.
Необхідно зазначити, що пункт 8 Критеріїв є загальним та неконкретизованим, оскільки не містить чітко визначених підстав для зупинення реєстрації податкових накладних, а вживання слів - "наявна податкова інформація" є неконкретизованим та незрозумілим. Посилання відповідачем у квитанції на пункт 8 Критеріїв без зазначення конкретної податкової інформації прямо впливає на можливість надання у подальшому платником податків відповідних документів, оскільки незрозуміло, у чому полягає ризиковість здійснення господарської операції.
Аналогічні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 15.07.2025 по справі № 440/5003/23.
Оцінюючи наведені в квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної мотиви контролюючого органу, суд з урахуванням положень норм чинного законодавства зауважує, що у разі зупинення реєстрації податкової накладної на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податків, контролюючий орган має витребувати від платника документи на спростування наявних у органу ДПС сумнівів, пов`язаних з легальністю діяльності юридичної особи, вказавши, які саме аспекти належить висвітити платнику податків у своїх поясненнях.
Натомість, надіслана позивачу квитанція містить вимогу щодо надання пояснень та копій документів достатніх для прийняття рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Тобто, у вказаній вище квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної відсутня інформація, які саме документи необхідно було надати позивачем до контролюючого органу для реєстрації податкових накладних, що фактично ставить платника податку у стан невизначеності у питанні документального спростування існуючих на думку відповідача ризиків.
Механізм прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України, визначає Порядок прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений Наказом Міністерства фінансів України 12 грудня 2019 року №520 (далі - Порядок №520).
Пунктом 2 Порядку №520 встановлено, що прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, здійснюють комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі головних управлінь Державної податкової служби України в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС (далі - комісія регіонального рівня).
Відповідно до пункту 3 Порядку №520 Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі у терміни, визначені пунктом 9 цього Порядку, та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 глави 1 розділу II Кодексу.
Згідно з пунктом 4 Порядку №520 у разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.
Відповідно до пункту 5 Порядку №520 перелік документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі, може включати: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством.
Суд зауважує, що вжите у цій нормі словосполучення «може включати» передбачає, що у кожному окремому випадку перелік таких документів є індивідуальним.
У постанові від 03 листопада 2021 року у справі №360/2460/20 Верховний Суд за наслідками аналізу положень Порядку №520 зазначив, що можливість надання платником податків переліку документів на підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної прямо залежить від чіткого визначення податковим органом конкретного виду критерію оцінки ступеня ризиків із зазначенням необхідності надання документів за переліком, відповідно до критерію зупинення реєстрації податкової накладної, а не довільно, на власний розсуд.
Пунктом 7 Порядку №520 передбачено, що письмові пояснення та копії документів, зазначених у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 06 червня 2017 року №557, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03 серпня 2017 року за №959/30827 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 01 червня 2020 року №261).
Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня.
За результатами розгляду поданих письмових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку:
або приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 глави 1 розділу II Кодексу, за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку;
або направляє повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та / або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - Повідомлення), за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку з пропозицією щодо надання платником податку додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/ розрахунку коригування;
або приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі у разі надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства, та надсилає його платнику податку в порядку, встановленому статтею 42 глави 1 розділу II Кодексу, за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.
Платник податку має право подати до контролюючого органу додаткові пояснення та копії документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, протягом 5 робочих днів з дня, наступного за днем отримання Повідомлення.
Додаткові письмові пояснення та копії документів, зазначені в абзаці шостому цього пункту, платник податку подає до ДПС в електронній формі за допомогою засобів електронного зв`язку з урахуванням вимог Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг», «Про електронні довірчі послуги» та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 06 червня 2017 року №557, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03 серпня 2017 року за №959/30827 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 01 червня 2020 року №261).
За результатами розгляду поданих додаткових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем їх отримання, приймає рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.
Якщо платник податку не надав додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі протягом 5 робочих днів, що настають за днем граничного строку їх подання, визначеного абзацом шостим цього пункту (пункт 9 Порядку №520).
Згідно з пунктом 10 Порядку №520 Комісія регіонального рівня приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі в разі: ненадання платником податку письмових пояснень стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній/розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі; та/або ненадання платником податку копій документів відповідно до пункту 5 цього Порядку; та/або надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства.
При цьому, в розрізі положень пунктів 11, 12 Порядку №520 рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі набирає чинності в день прийняття відповідного рішення. Рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.
Як встановлено судом із матеріалів справи, 15.06.2023 ТОВ «Файноклін» подано пояснення №124 до повідомлення №8 від 20.06.2023 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено. У зазначених поясненнях позивачем описано зміст господарських операцій ТОВ «Файноклін» з контрагентом ТОВ «ЕМЕРСОН» та надано всі наявні первинні документи на підтвердження підстав формування податкової накладної, а саме: виписку з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань щодо ТОВ «Файноклін», наказ про призначення на посаду директора ТОВ «Файноклін» від 01.12.2020 №01/12, паспорт та РНОКПП директора ТОВ «Файноклін», договір оренди нежитлового приміщення №06/06/133 від 06.12.2021, договір оренди нежитлових (складських) приміщень від 01.04.2020, витяг з реєстру платників ПДВ №1826584501060 від 10.07.2018, довідку про відкриття банківського рахунку ТОВ «Файноклін», штатний розпис від 01.09.2022, договір №08/03-09-2018 про надання послуг з прибирання від 03.09.2018, рахунок на оплату №122 від 21.07.2022, акт виконаних робіт №120 від 31.07.2022, платіжне доручення №542 від 15.08.2022, банківську виписку за 15.08.2022, оборотно-сальдові відомості по рахунку 361 за 01.02.2022-30.09.2022, договір поставки №44452 від 13.07.2022, видаткову накладну №27103 від 19.07.2022, ПД (вих.) №3556 від 11.08.2022, банківську виписку за 11.08.2022, накладну-вимогу від 31.07.2022.
30.06.2023 позивачем отримано квитанцію №9156913337, у якій зазначено наступне: «ДОКУМЕНТ ПРИЙНЯТО. Виявлені помилки/зауваження: Повідомлення від 20.06.2023 №8 про подання пояснень та копій документів щодо податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрацію яких зупинено, прийнято до розгляду.
В подальшому, рішенням ГУ ДПС у м. Києві №9137422/42042184 від 06.07.2023 відмовлено у реєстрації податкової накладної №8 від 31.07.2022 з підстави: «надання платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства». У графі «Додаткова інформація» зазначено: первинні документи щодо постачання послуг.
При цьому, в оскаржуваному рішенні не зазначено, які саме документі складені з порушенням законодавства.
Таким чином, посилання на вказану підставу в обґрунтування прийняття рішення про відмову, за відсутності конкретної пропозиції про необхідність надання певних документів, та за умови не наведення комісією доказів того, що документи, подані є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації, свідчить про протиправність такого рішення.
Суд зазначає, що предметом доказування у цій справі є наявність підстав, підтверджених належними та достатніми документами, для реєстрації спірної податкової накладної.
Надаючи правову оцінку доводам відповідача-1 та відповідача-2 суд зазначає наступне.
Згідно з пунктом 29 Порядку №1165 передбачено, що до складу комісій регіонального рівня входять посадові особи головних управлінь ДПС в областях, м. Києві та Офісу великих платників податків ДПС.
Комісія контролюючого органу складається з голови, заступника голови, секретаря та не менше семи членів (пункт 30 Порядку №1165).
Абзацом 5-6 пункту 40 Порядку №1165 визначено, що рішення комісії контролюючого органу приймається шляхом відкритого голосування.
Рішення комісії контролюючого органу приймається більшістю голосів присутніх на засіданні членів такої комісії.
Під час засідання секретарем комісії контролюючого органу ведеться протокол, в якому фіксуються прийняті рішення та надані доручення.
Протокол підписується головою комісії контролюючого органу (у разі його відсутності - заступником), заступником голови, секретарем та членами комісії, які брали участь у засіданні (абзаци 8-9 пункту 40 Порядку №1165).
Відповідно до пункту 46 Порядку №1165 у протоколі засідання комісії контролюючого органу зазначається перелік осіб, присутніх на засіданні, порядок денний засідання, питання, що розглядалися на засіданні, перелік осіб, які виступали під час засідання, результати голосування, прийняті такою комісією рішення.
Пунктом 45 Порядку №1165 визначено, що розгляд питання на засіданні комісії контролюючого органу включає такі етапи: доповідь секретаря комісії; доповідь члена комісії, співдоповідь (у разі потреби); внесення членами комісії пропозицій, їх обговорення; оголошення головою комісії рішення про припинення обговорення питання; голосування; оголошення головою комісії результатів голосування; оформлення протоколу.
Отже, прийняття рішення про реєстрацію/відмову у реєстрації податкової накладної (розрахунку коригування) передбачає проведення комісією контролюючого органу відповідного засідання, на якому членами комісії розглядаються та аналізуються надані платником податків документи та пояснення з метою прийняття обґрунтованого рішення зі спірного питання.
Суду не було надано копію протоколу засідання комісії, яка приймає рішення про реєстрацію податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних або відмову в такій реєстрації, на якому розглядалось питання щодо реєстрації податкової накладної №8 від 31.07.2022, вимоги ухвали суду про витребування доказів відповідачем-1 проігноровано.
Суд звертає увагу, що в оскаржуваному рішенні не зазначено причин неврахування наданих позивачем пояснень, в яких повідомлено про операцію, на підставі якої сформовано податкову накладну №8 від 31.07.2022 та неврахування наданих позивачем копій необхідних первинних документів (в розумінні Законом України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні»), що беззаперечно підтверджують реальність здійснення господарської операції за вищевказаною податковою накладною. 
Тож, надаючи правову оцінку прийнятому відповідачем-1 рішенню про відмову у реєстрації податкової накладної, суд вкотре зазначає про те, що контролюючий орган визначив лише загальні підстави прийняття такого рішення, не зазначивши конкретної інформації щодо причин та підстав його прийняття.
При цьому суд зауважує, що відповідно до частини другої статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
У таких справах суб`єкт владних повноважень не може посилатися на докази, які не були покладені в основу оскаржуваного рішення, за винятком випадків, коли він доведе, що ним було вжито всіх можливих заходів для їх отримання до прийняття оскаржуваного рішення, але вони не були отримані з незалежних від нього причин.
Суд вважає за доцільне зазначити, що відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини» практика Європейського Суду з прав людини є джерелом права та підлягає застосуванню національними судами при розгляді справ.
В своїй судовій практиці Європейський суд з прав людини підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб (рішення у справах «Беєлер проти Італії» [ВП] (Beyeler v. Italy [GC]), заява №33202/96, п. 120, ECHR 2000-I, «Онер`їлдіз проти Туреччини» [ВП] (Oneryildiz v. Turkey [GC]), заява №48939/99, п. 128, ECHR 2004-XII, «Megadat.com S.r.l. проти Молдови» (Megadat.com S.r.l. v. Moldova), заява №21151/04, п. 72, від 8 квітня 2008 року, і «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), заява №10373/05, п. 51, від 15 вересня 2009 року). Зокрема, на державні органи покладено обов`язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок (див., наприклад, рішення у справах «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), заява №55555/08, п. 74, від 20 травня 2010 року, і «Тошкуце та інші проти Румунії» (Toscuta and Others v. Romania), заява №36900/03, п. 37, від 25 листопада 2008 року) і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси (див. зазначені вище рішення у справах «Онер`їлдіз проти Туреччини» (Oneryildiz v. Turkey), п. 128, та «Беєлер проти Італії» (Beyeler v. Italy), п. 119).
Крім того, Резолюцією Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977 урядам держав-членів рекомендовано керуватися у своєму праві й адміністративній практиці принципами, які наводяться у додатку до цієї резолюції.
Ці принципи застосовуються для захисту осіб, як фізичних, так і юридичних, в адміністративних процедурах відносно будь-яких індивідуальних заходів або рішень, які були прийняті в ході здійснення публічної влади і які за своїм характером безпосередньо впливають на їхні права, свободи або інтереси (адміністративні акти).
У ході реалізації цих принципів слід ураховувати належним чином вимоги щодо належного та ефективного управління, а також інтереси третіх сторін та основні публічні інтереси. У випадках, коли вимоги зумовлюють необхідність внесення змін або вилучення одного чи більше принципів у конкретних випадках або в специфічних сферах публічної адміністрації, слід докласти всіх можливих зусиль, відповідно до фундаментальних цілей цієї резолюції, для досягнення якомога вищого ступеня справедливості.
Такими принципами, згідно з Додатком до Резолюції, зокрема, є:
- право бути вислуханим, що означає, що щодо будь-якого адміністративного акта, який за своїм характером може несприятливо впливати на права, свободи або інтереси особи, така особа може пред`явити факти й аргументи та, у відповідних випадках, докази, що будуть ураховані адміністративним органом;
- виклад мотивів, що означає, що якщо адміністративний акт є таким, що за своїм характером несприятливо впливає на права, свободи або інтереси особи, така особа отримує інформацію про мотиви, на яких він ґрунтується. Інформація про мотиви зазначається в акті або передається відповідній особі, за її запитом, у письмовій формі протягом розумного строку.
З урахуванням наведеного, суд зазначає, що дії відповідача-1 по прийняттю спірного рішення, в якому не наведені мотиви його ухвалення та не зазначено підстави неврахування наданих позивачем документів та пояснень, свідчить про порушення відповідачем-1 як принципу належного урядування, так і принципів, закріплених в Резолюції Комітету Міністрів Ради Європи 77 (31) від 28.09.1977, непрозорість та непередбачуваність дій відповідача-1, що перешкоджають можливості платника податків планувати в подальшому свою господарську діяльність.
Під час розгляду справи відповідач-1, як суб`єкт владних повноважень, не надав суду належних і достатніх доказів, які спростовували б твердження позивача, не навів мотивів прийняття спірного рішення та неврахування наданих позивачем Комісії ГУ ДПС у м. Києві документів, а відтак, не довів правомірності свого рішення.
З огляду на вказане вище, суд приходить до висновку, що рішення Комісії ГУ ДПС у м. Києві №9137422/42042184 від 06.07.2023 є протиправним та підлягає скасуванню.
Щодо позовної вимоги про зобов`язання Державної податкової служби України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних /розрахунків коригування податкову накладну №8 від 31.07.2022 фактичною датою її подання, суд зазначає наступне.
Згідно з частиною четвертою статті 245 КАС України у випадку, визначеному пунктом 4 частини другої цієї статті, суд може зобов`язати відповідача - суб`єкта владних повноважень прийняти рішення на користь позивача, якщо для його прийняття виконано всі умови, визначені законом, і прийняття такого рішення не передбачає права суб`єкта владних повноважень діяти на власний розсуд.
Згідно з Рекомендацією Комітету Міністрів Ради Європи №R (80) 2 стосовно здійснення адміністративними органами влади дискреційних повноважень, прийнятої Комітетом Міністрів 11.03.1980, під дискреційними повноваженнями слід розуміти повноваження, які адміністративний орган, приймаючи рішення, може здійснювати з певною свободою розсуду, тобто, коли такий орган може обирати з кількох юридично допустимих рішень те, яке він вважає найкращим за даних обставин.
Згідно з пунктом 1.6 Методології проведення антикорупційної експертизи, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 24.04.2017 №1395/5, дискреційні повноваження - це сукупність прав та обов`язків органів державної влади та місцевого самоврядування, осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що надають можливість на власний розсуд визначити повністю або частково вид і зміст управлінського рішення, яке приймається, або можливість вибору на власний розсуд одного з декількох варіантів управлінських рішень, передбачених нормативно-правовим актом, проектом нормативно-правового акта.
Таким чином, дискреція – це елемент управлінської діяльності. Вона пов`язана з владними повноваженнями і їх носіями - органами державної влади та місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами. Дискрецію не можна ототожнювати тільки з формалізованими повноваженнями - вона характеризується відсутністю однозначного нормативного регулювання дій суб`єкта. Він не може ухилятися від реалізації своєї компетенції, але і не має права виходити за її межі.
Тобто дискреційні повноваження - це законодавчо встановлена компетенція владних суб`єктів, яка визначає ступінь самостійності її реалізації з урахуванням принципу верховенства права; ці повноваження полягають в застосуванні суб`єктами адміністративного розсуду при здійсненні дій і прийнятті рішень.
Отже, у разі відсутності у суб`єкта владних повноважень законодавчо закріпленого права адміністративного розсуду при вчиненні дій/прийнятті рішення, та встановлення у судовому порядку факту протиправної поведінки відповідача, зобов`язання судом суб`єкта владних повноважень прийняти рішення конкретного змісту не можна вважати втручанням у дискреційні повноваження, адже саме такий спосіб захисту порушеного права є найбільш ефективним та направлений на недопущення свавілля в органах влади.
Згідно з пунктами 19, 20 Порядку №1246, у редакції чинній станом на час вирішення спору по суті, податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій: прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування; набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДПС відповідного рішення); неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
Внесення відомостей до Реєстру на підставі рішення суду, яке набрало законної сили, здійснюється з дотриманням вимог цього Порядку. При цьому вимоги абзацу десятого пункту 12 цього Порядку не застосовуються до податкової накладної та/або розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в установленому порядку.
Датою внесення відомостей до Реєстру вважається день, зазначений в рішенні суду, або день набрання законної сили таким рішенням.
Таким чином, у день набрання законної сили рішенням суду про реєстрацію податкової накладної в Реєстрі Державною податковою службою України вчиняються відповідні дії по реєстрації, при цьому датою реєстрації є день набрання законної сили рішенням суду, якщо у судовому рішенні не зазначена інша дата. Отже, суд може зазначити у судовому рішенні конкретну дату, яку контролюючому органу необхідно відобразити в якості дати реєстрації податкової накладної в Реєстрі. 
Беручи до уваги наведене, суд вважає наявними правові підстави для задоволення позовних вимог в наведеній частині.
Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.
Вирішуючи питання стосовно розподілу судових витрат, суд враховує наступне.
Відповідно до частини 1 статті 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначаються Законом України «Про судовий збір».
Відповідно до частини першої статті 3 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.
Так, даний адміністративний позов містить одну вимогу немайнового характеру.
У відповідності до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано суб`єктом владних повноважень, юридичною особою або фізичною особою - підприємцем сплачується судовий збір за ставкою 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет на 2023 рік» від 03.11.2022 №2710-IX, розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу становить 2684,00 грн.
Таким чином, під час подання позову позивач мав сплатити судовий збір за адміністративний позов немайнового характеру 2684,00 грн.
Проте, оскільки позивачем не надано до суду підтверджуючого документа про сплату судового збору, як це вимагається нормою частини третьої статті 161 КАС України, враховуючи задоволення позовних вимог, судовий збір у розмірі 2684,00 грн підлягає стягненню на користь Державного бюджету України за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Головного управління ДПС у м. Києві, протиправне рішення якого призвело до виникнення спірних правовідносин.
Крім того частиною третьою статті 132 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать, серед іншого, витрати на професійну правничу допомогу. 
Згідно з положеннями частини першої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. 
Як вбачається з пункту 1 частини третьої статті 134 Кодексу адміністративного судочинства України, розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою.
За приписами частини сьомої статті 139 КАС України, розмір витрат, які сторона сплатила або має сплатити у зв`язку з розглядом справи, встановлюється судом на підставі поданих сторонами доказів (договорів, рахунків тощо).Такі докази подаються до закінчення судових дебатів у справі або протягом п`яти днів після ухвалення рішення суду за умови, що до закінчення судових дебатів у справі сторона зробила про це відповідну заяву. За відсутності відповідної заяви або неподання відповідних доказів протягом встановленого строку така заява залишається без розгляду. 
Позивачем у позовній заяві заявлено про намір надати докази понесення витрат на професійну правничу допомогу до ухвалення рішення у справі. Разом з тим, станом на момент ухвалення рішення жодних належних та допустимих доказів понесення таких витрат, зокрема договору про надання правничої допомоги, акта приймання-передачі наданих послуг, рахунків, платіжних документів чи детального опису виконаних робіт (наданих послуг), до суду не подано.
У зв`язку із викладеним, суд зауважує, що питання про розподіл витрат на правничу допомогу адвоката буде вирішене після надходження відповідної заяви.
На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 6, 7, 9, 72, 77, 90, 139, 243-246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

в и р і ш и в :

1. Адміністративний позов задовольнити повністю.
2. Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних Головного управління ДПС у м. Києві про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №9137422/42042184 від 06.07.2023, яким Товариству з обмеженою відповідальністю «Файноклін» (ідентифікаційний код: 42042184; місцезнаходження: 03061, Україна, місто Київ, вулиця Шепелєва Миколи, будинок 6) відмовлено в реєстрації податкової №8 від 31.07.2022 (сума ПДВ 242,16 грн) у Єдиному реєстрі податкових накладних.
3. Зобов`язати Державну податкову службу України (ідентифікаційний код: 43005393; місцезнаходження: Львівська площа, 8, місто Київ, 03150) зареєструвати податкову накладну Товариства з обмеженою відповідальністю «Файноклін» (ідентифікаційний код 42042184) №8 від 31.07.2022 (сума ПДВ 242,16 грн) в Єдиному реєстрі податкових накладних, датою її первинного подання платником податків на реєстрацію – 31.07.2022.
4. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у м. Києві (04116, м. Київ, вул. Шолуденка, 33/19, ідентифікаційний код ВП 44116011) на користь Державного бюджету України (Отримувач коштів - ГУК у Київ. обл./м. Київ/22030101, Код отримувача - (код за ЄДРПОУ) 37955989, Банк отримувача - Казначейство України (ЕАП), Код банку отримувача (МФО) 899998, Рахунок отримувача UA718999980313151206084010001, Код класифікації доходів бюджету 22030101) судовий збір у розмірі 2684,00 грн (дві тисячі шістсот вісімдесят чотири гривні 00 копійок).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Кушнова А.О.