ВОЛИНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2026 року 	Луцьк	Справа № 140/1892/26 	

Волинський окружний адміністративний суд у складі:
головуючого-судді Мачульського В.В., 
розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «МТЦ «ЄВРОТЕХ» до Головного управління ДПС у Волинській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, 

ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «МТЦ «ЄВРОТЕХ» (далі – ТОВ «МТЦ «ЄВРОТЕХ», позивач) звернулося з позовом до Головного управління ДПС у Волинській області (ГУ ДПС у Волинській області, відповідач) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 03.09.2025 №0261450707.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що відповідачем проведено позапланову перевірку, за результатами якої складено акт від 08.08.2025 № 21967/07 07/41075554, яким встановлено порушення ТОВ «МТЦ «ЄВРОТЕХ» проведення розрахунку в сфері зовнішньоекономічної діяльності (ЗЕД), а саме, в частині своєчасності розрахунків при здійсненні імпортної операції від 30.11.2021 по контракту №181024 від 17.11.2021.
Позивач вважає податкове повідомлення-рішення, яким нарахована пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД, протиправним, оскільки жодних порушень в частині ненадходження товару на 20 155,00 Євро, що підлягає валютному нагляду зі сторони ТОВ «МТЦ «ЄВРОТЕХ» не вчинялось. Зазначає, що у квітні 2023 року податковому органу надавались пояснення стосовно спірної господарської операції, а також усі підтверджуючі документи в тому числі рахунок-фактуру та платіжне доручення в іноземній валюті. Однак, відповідач знехтував обов`язком належним чином дослідити обставини щодо фактичного імпорту товару та зробив передчасні/необґрунтовані висновки про «непоставку» в межах валютного нагляду, а твердження контролюючого органу про відсутність імпорту спростовується митними документами.
З наведених підстав позивач просив позов задовольнити.
Ухвалою судді Волинського окружного адміністративного суду від 03.06.2024 прийнято позовну заяву до розгляду, відкрито провадження у справі за вказаним позовом та ухвалено розгляд справи проводити за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) учасників справи. 
У поданому до суду відзиві на позовну заяву представник ГУ ДПС у Волинській області позовні вимоги не визнала та у їх задоволення просила відмовити. В обґрунтуванням своєї позиції вказала, що на виконання умов імпортного контракту №181024 від 17.11.2021, укладеного позивачем із компанією «AUTOHAUS PRANGE GMBH», відповідно до аналізу автоматизованих систем наявних в податкових органах (Єдина автоматизована система митних органів), листа АТ «УКРСИББАНК» № 33-3/3583-БТ від 20.06.2025 (вх. номер 22657/6 від 20.06.2025) по вищенаведеному авансовому платежу в адресу ТОВ «МТЦ «ЄВРОТЕХ» ТМЦ не надійшли. Станом на 20.06.2025 валютний нагляд в обслуговуючому банку не завершено. Перевіркою своєчасності розрахунків при здійсненні імпортних операцій підприємства та інформації АТ «УКРСИББАНК» встановлено, що станом на 20.06.2025 рахується прострочена дебіторська заборгованість в сумі 20 155,45 євро.
Зазначає, що надана до суду ВМД від 28.12.2021 №UA205140/2021/116833 не підтверджує виконання імпортного контракту №181024 від 17.11.2021, адже у рядку 44 даної ВМД відсутній вказаний договір. В наданої ВМД а саме у рядку 44 під кодом 4100 зазначено РЕ 01-12-21 від 01.12.2021, натомість у даній справі контракт №181024 від 17.11.2021, що й підтверджується самим позивачем у позовній заяві. Також у рядку 44 під кодом 0380 зазначається рахунок- фактура (інвойс). Як вбачається з наданої ВМД рядку 44 під кодом 0380 зазначено 181834 від 16.12.2021, натомість у даній справі рахунок-фактура № 181024 від 17.11.2021. Отже наведена вище інформація підтверджує невиконання імпортного контракту №181024 від 17.11.2021.
Враховуючи вищезазначене, вважає що ГУ ДПС у Волинській області діяло виключно на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а відтак оскаржуване позивачем податкове повідомлення-рішення є правомірним і підстави для його скасування відсутні.
Також, представник відповідача у відзиві на позовну заяву просила здійснювати розгляд справи з викликом сторін.
Щодо здійснення розгляду справи з викликом сторін, суд звертає увагу, що за змістом статті 162 КАС України у відзиві на позовну заяву відповідач викладає виключно заперечення проти позову, відзив не може містити будь-яких заяв чи клопотань, оскільки заяви та клопотання учасники справи подають окремо у письмовій формі із зазначенням підстав та з дотриманням інших вимог статті 167 КАС України. Тому заявлене у відзиві на позовну заяву клопотання про розгляд справи за участю сторін не підлягає вирішенню судом по суті.
Інших окремих заяв по суті справи від сторін не надходило. Сторони скористались своїм правом щодо подачі заяв по суті справи.
Дослідивши письмові докази та письмові пояснення, викладені у заявах по суті справи, суд встановив наступні обставини та дійшов таких висновків.
Судом встановлено, що у період з 28.07.2025 по 01.08.2025 відповідно до п. п.78.1.1 п.78.1 ст.78 п. 79.1, п. 79.2 ст. 79 та з врахуванням п. 69.2 ст. 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України №2755-VI від 2 грудня 2010 року, на підставі наказу ГУ ДПС у Волинській області від 26.06.2025 №2260-п, проведена документальна позапланова невиїзна перевірка ТОВ «МТЦ «ЄВРОТЕХ» з питань дотримання вимог валютного законодавства при здійсненні зовнішньоекономічних операцій за період з 17.11.2021 до 20.06.2025 року. 
За результатами перевірки складено акт про результати документальної позапланової невиїзної перевірки від 08.08.2025 № 21967/07 07/41075554, яким встановлено порушення ТОВ «МТЦ «ЄВРОТЕХ» п.3 статті 13 Закону України від 21 червня 2018 року № 2473-VIII «Про валюту і валютні операції», п.142 постанови Правління НБУ від 07 липня 2022 року №142 «Про внесення змін до Постанови Правління НБУ від 24 лютого 2022 року № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (із змінами і доповненнями) в частині своєчасності розрахунків при здійсненні імпортної операції від 30.11.2021 по контракту № 181024 від 17.11.2021. 
На підставі вищевказаного акту ГУ ДПС у Волинській області було прийнято податкове повідомлення-рішення №0261450707 від 03.09.2025, яким до ТОВ «МТЦ «ЄВРОТЕХ» застосовано штрафні (фінансові) санкції/пеню за порушення граничних строків розрахунків у сфері ЗЕД за імпортним контрактом №181024 від 17.11.2021 у сумі 617 727,78 грн.
ТОВ «МТЦ «ЄВРОТЕХ» не погоджується із вищевказаним податковим повідомленням-рішенням у зв`язку з чим звернулося в суд з даним позовом.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд враховує наступне.
Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, регулює Податковий кодекс України (далі- ПК України).
Відповідно до пп.14.1.39 п.14.1 ст.14 ПК України, грошове зобов`язання платника податків - сума коштів, яку платник податків повинен сплатити до відповідного бюджету або на єдиний рахунок як податкове зобов`язання та/або інше зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, та/або штрафну (фінансову) санкцію, що справляється з платника податків у зв`язку з порушенням ним вимог податкового законодавства та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також санкції за порушення законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності та пеня.
Згідно із пп.14.1.265 п.14.1 ст.14 ПК України, штрафна санкція (фінансова санкція, штраф) - плата у вигляді фіксованої суми та/або відсотків, що справляється з осіб, що вчинили податкове правопорушення або порушення іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також штрафні санкції за порушення у сфері зовнішньоекономічної діяльності.
За приписами пп.14.1.162 п.14.1 ст.14 ПК України, пеня - сума коштів у вигляді відсотків, нарахована на суми податкових зобов`язань та/або на суми штрафних (фінансових) санкцій, не сплачених у встановлені законодавством строки, а також нарахована в інших випадках та порядку, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Підпунктом 19-1.1.4 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України встановлено, що на контролюючі органи покладено функцію зі здійснення контролю за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.
Контролюючі органи, визначені пп.41.1.1 п.41.1 ст.41 цього Кодексу, мають право, зокрема проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення (пп.20.1.4 п.20.1 ст.20 ПК України).
Відповідно до норм п.п.54.3.3. п.54.3. ст.54 ПК України, контролюючий орган зобов`язаний самостійно визначити суму грошових зобов`язань, зменшення (збільшення) суми бюджетного відшкодування та/або зменшення (збільшення) від`ємного значення об`єкта оподаткування податком на прибуток або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків, передбачених цим Кодексом або іншим законодавством, або зменшення суми податку на доходи фізичних осіб, задекларовану до повернення з бюджету у зв`язку із використанням платником податку права на податкову знижку, якщо згідно з податковим та іншим законодавством особою, відповідальною за нарахування сум податкових зобов`язань з окремого податку або збору та/або іншого зобов`язання, контроль за сплатою якого покладено на контролюючі органи, застосування штрафних (фінансових) санкцій та нарахування пені, у тому числі за порушення, у сфері зовнішньоекономічної діяльності; є контролюючий орган.
Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ та встановлює відповідальність за порушення ними валютного законодавства врегульовано Законом України «Про валюту і валютні операції» від 21.06.2018 №2473-VІІI (далі - Закон №2473-VІІI).
Метою цього Закону є забезпечення єдиної державної політики у сфері валютних операцій та вільного здійснення валютних операцій на території України.
Відповідно до статті 1 Закону №2473-VIII, Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунку за операціями з експорту та імпорту товарів.
Згідно з частиною другою статті 13 Закону №2473-VIII, у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.
Частиною третьою статті 13 Закону №2473-VIII передбачено, що у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).
Згідно з пунктом 21 та пунктом 23 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого постановою Правління Національного банку України №5 від 02.01.2019, граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.
Розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного пунктом 21 розділу II цього Положення, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення, у повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 22 розділу II цього Положення стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в Україні в банку.
Підпунктом 1 пункту 7 Інструкції про порядок валютного нагляду банків за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, затвердженої постановою Правління Національного Банку України від 02.01.2019 №7 (далі -Інструкція) встановлено, що банк розпочинає відлік установлених Національним банком граничних строків розрахунків з дати оформлення МД типу ЕК-10 Експорт, ЕК-11 реекспорт на продукцію, що експортується (якщо продукція згідно із законодавством України належать митному оформленню), або підписання акту або іншого документа, що засвідчує поставку нерезиденту товару відповідно до умов експортного договору (якщо товар згідно із законодавством України не підлягає митному оформленню), -за операціями з експорту товарів. Банк для здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів самостійно визначає систему заходів (уключаючи фіксацію цих операцій з дотриманням принципів актуальності, достовірності та інформативності) (пункт 8 Інструкції).
Згідно з підпунктом 2 пункту 9 Інструкції, банк завершує здійснення валютного нагляду за дотриманням резидентами граничних строків розрахунків у разі експорту товару після зарахування на поточний рахунок резидента в банку грошових коштів, що надійшли від нерезидента за товар (уключаючи кошти, переказані резидентом із власного рахунку, відкритого за кордоном, якщо розрахунки за експорт товару здійснювалися через рахунок резидента, відкритий за кордоном, та резидентом подано документи іноземного банку, які підтверджують зарахування коштів від нерезидента за товар), або від банку (резидента або нерезидента) за документарним акредитивом, відкритим на користь резидента за операцією з експорту товару, або в порядку, визначеному пунктом 16-2 розділу IV цієї Інструкції.
Відповідно до статті 7 Закону України «Про національний банк України» з метою забезпечення надійності та стабільності функціонування банківської системи. Правління Національного банку України прийнято Постанову від 24.02.2022 №18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану (далі - Постанова НБУ №18).
Пунктом 14-2 Постанови №18 встановлено, що граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 180 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05.04.2022.
Згідно пункту 144 Постанови № 18 розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного в пункті 142 цієї постанови, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови в повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в банку в Україні.
Відповідно до частиною п`ятою статті 13 Закону № 2473-VIII, порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, за результатами перевірки стягує у встановленому законом порядку з резидентів пеню, передбачену частиною п`ятою цієї статті (частина восьма статті 13 Закону №2473-VIII).
Отже, з вищенаведених норм чинного законодавства, встановлено, що при встановленні порушення граничних строків розрахунків за операціями із експорту товарів - 365 календарних днів, а в умовах запровадження воєнного стану, за операціями із експорту товарів, здійснених, починаючи з 05 квітня 2022 року - 180 календарних днів, контролюючий орган має право на нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару).
Тобто, у період, охоплений перевіркою (з 17.11.2021 по 20.06.2025), граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів передбачені у статті 13 Закону № 2473-VIII, згідно з пунктом 142 постанови Правління НБУ від 24 лютого 2022 року № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (зі змінами та доповненнями) і становлять 365 календарних днів.
Разом з тим, ключовим моментом для встановлення факту порушення граничних строків розрахунків за операцією резидента з імпорту товарів є нездійснення нерезидентом поставки за операцією з імпорту товару з оформленням типів митної декларації.
Судом встановлено, що ТОВ «МТЦ «ЄВРОТЕХ» та компанією «AUTOHAUS PRANGE GMBH» (Німеччина), укладено імпортний контракт № 181024 від 17.11.2021.
Так, рахунком-фактури №181024 від 17.11.2021 AUTOHAUS PRANGE GMBH (Німеччина) передає у власність ТОВ «МТЦ «ЄВРОТЕХ» автомобіль що був у використанні, марки MAZDA, модель MX-30, номер кузова НОМЕР_1 у кількості 1 шт. вартістю 23 985,00 євро.
Розрахунки за вищенаведеним контрактом здійснено відповідно до платіжного доручення в іноземній валюті №7 від 30.11.2021..
Відповідно до вантажно-митної декларації (ВМД) від 28.12.2021 № UA205140/2021/116833, вартість транспортного засобу, поставленого на митну територію України, склала 20 155,45 Євро. У зв`язку з чим, 08.02.2022 постачальником AUTOHAUS PRANGE GMBH на розрахунковий рахунок ТОВ «МТЦ «ЄВРОТЕХ» повернуто грошові кошти у розмірі 3 829,55 Євро, що підтверджується вхідним валютним документом від 08.02.2022 № TFMI318669020125.
Дослідивши додану до позовної заяви копію ВМД від 28.12.2021 № UA205140/2021/116833 судом встановлено наступне.
Згідно Класифікатору документів, сертифікатів, дозволів та додаткової інформації, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України 20.09.2012 №1011 «Про затвердження відомчих класифікаторів інформації з питань державної митної справи, які використовуються при оформленні митних декларацій», зазначено, що у рядку 44 під кодом 4100 зазначається зовнішньоекономічний договір (контракт) купівлі-продажу товарів (крім позначеного кодом 4104), подання якого для митного оформлення не супроводжується поданням пов`язаних з ним посередницьких (зовнішньоекономічних та/або внутрішніх) договорів.
Так, у рядку 44 ВМД від 28.12.2021 № UA205140/2021/116833 під кодом 4100 зазначено РЕ 01-12-21 від 01.12.2021, проте у даній справі контракт за яким поставлялись МТЦ № 181024 від 17.11.2021.
Також, у рядку 44 під кодом 0380 згідно наведеного вище Класифікатора зазначається рахунок- фактура (інвойс). Проте, з наданої ВМД від 28.12.2021 № UA205140/2021/116833 у рядку 44 під кодом 0380 зазначено - 181834 від 16.12.2021, що відрізняється від рахунку-фактури № 181024 від 17.11.2021.
Суд зауважує, що пояснень з приводу даних розбіжностей в ВМД від 28.12.2021 № UA205140/2021/116833 позивачем у позовній заяві не зазначено.
Відтак, надходження коштів на суму 20 155,45 євро надійшли від резидента без порушення граничних термінів, а ТМЦ на суму 20 155,45 євро станом на 30.11.2022 не надійшли.
Таким чином, згідно акту перевірки від 08.08.2025 № 21967/07 07/41075554 та відповідних розрахунків за контрактом станом на 30.11.2022 (кінець перевіряємого періоду) у позивача обліковувалась дебіторська заборгованість на суму 20 155,45 євро.
Суд зазначає, що згідно з Законом № 2473-VIII, підставою для не нарахування (зупинення нарахування) пені є лише: звернення резидента із позовом до суду, міжнародного комерційного арбітражу про стягнення з нерезидента заборгованості, що виникла внаслідок недотримання строку, передбаченого зовнішньоекономічним договором (контрактом), або до уповноваженого органу відповідної країни про стягнення такої заборгованості з боржника-нерезидента; дія форс-мажорних обставин (за наявності відповідної довідки уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони зовнішньоекономічного договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов цього договору (контракту); висновок про подовження строків розрахунків, виданий центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері економічного розвитку.
Проте, позивачем до суду не надано підтвердження того, що останній звертався із позовом до суду чи компетентного органу, а також не надано довідки (сертифікату) Торгово - промислової палати України про наявність форс - мажорних обставин, як і не надано відповідного висновку про продовження строків розрахунків.
Матеріалами справи підтверджено та не спростовано позивачем факту допущення порушення встановлених законодавством строків розрахунків у сфері зовнішньоекономічної діяльності.
Відповідно до частини першої, другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Позивачем у ході судового розгляду не надано належних та достатніх доказів, які спростовували б висновки відповідача щодо порушення вимог законодавства у сфері зовнішньоекономічної діяльності.
З урахуванням зазначеного, відповідачем правомірно нараховано позивачу в оскаржуваному податковому повідомленні-рішенні пеню за порушення строків розрахунків за зовнішньоекономічним контрактом.
На підставі вищенаведеного суд дійшов висновку про відмову в задоволенні позову.
Оскільки суд відмовляє у задоволенні позову, то судові витрати не підлягають відшкодуванню позивачу.
Керуючись статтями 6-10, 14, 72-77, 90, 159, 241-246, 255, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, на підставі Податкового кодексу України, суд 

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову Товариства з обмеженою відповідальністю «МТЦ «ЄВРОТЕХ» (43023, Волинська область, місто Луцьк, вулиця Лідавська, будинок 1, код ЄДРПОУ 44359373) до Головного управління ДПС у Волинській області (43010, Волинська область, місто Луцьк, майдан Київський, будинок 4, код ЄДРПОУ ВП 44106679) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення від 03.09.2025 №0261450707 - відмовити повністю.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку повністю або частково шляхом подання апеляційної скарги до Восьмого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий
Суддя В.В. Мачульський