Єдиний унікальний номер 341/943/19 
Номер провадження 2/341/521/26 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2026 року місто Галич

Галицький районний суд Івано-Франківської області в складі судді Гаполяка Т.В., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Преміум Лігал Колекшн», третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Галицького районного нотаріального округу Івано – Франківської області Дирди Надії Антонівни про визнання недійсними Кредитного договору та Договору іпотеки,

в с т а н о в и в :

1.Стислий виклад позиції позивача, відповідача.
ОСОБА_1 звернулась до Галицького районного суду Івано-Франківської області з позовом до ПАТ КБ «Надра» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ КБ «Надра» Білої І. В., правонаступником якого судом залучено ТОВ «Преміум Лігал Колекшн», третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Галицького районного нотаріального округу Івано – Франківської області Дирди Н.А., змінивши предмет спору, просить суд:
-визнати недійсним Кредитний договір № 2451/2007-Ф, укладений 28 грудня 2007 року між ОСОБА_1 та ПАТ КБ «Надра»;
-визнати недійсним Договір іпотеки від 28 грудня 2007 року, укладений між ОСОБА_1 та ПАТ КБ «Надра», посвідчений приватним нотаріусом Галицького районного нотаріального округу Івано–Франківської області Дирдою Н.А. за № 3522.
В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що 21 червня 2013 року ПАТ КБ «Надра» звернулось до Галицького районного суду Івано-Франківської області з позовом до неї про стягнення 364 756 гривень 07 копійок заборгованості за Кредитним договором № 2451/2007-Ф від 28 грудня 2007 року у спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки - житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 . Заперечуючи позов вона покликалась на те, що Кредитний договір нею не підписувався, кошти не отримувала. У зв`язку з чим, клопотала витребувати у позивача оригінал Кредитного договору, заявку про видачу кредитних коштів з намірами клопотати про проведення судової почеркознавчої експертизи. Судом ухвалено витребувати у ПАТ КБ «Надра» Кредитний договір. Ухвала суду ПАТ КБ «Надра» не виконана, судом позов ПАТ КБ «Надра» залишено без розгляду з підстав повторної неявки представника позивача.
Враховуючи те, що Кредитний договір та Договір іпотеки нею не підписувались, такі слід визнати недійсним.
Відповідачем - ТОВ «Преміум Лігал Колекшн» скеровано відзив на позов, за змістом якого відповідач позов заперечує. Заперечуючи позов покликається на те, що оспорюваний Кредитний договір підписаний позивачкою. Попри оспорюваний Кредитний договір, підписувались позивачкою також інші документи – заява на видачу готівки, Договір страхування заставного майна. Її уповноваженою особою – третьою особою Варунком В.В., який діяв на підставі нотаріально посвідченої довіреності, підписано від імені позивачки Договір іпотеки. Кредитний договір позивачкою в частині повернення коштів виконувався протягом певного часу. Просить застосувати строки позовної давності.
В судове засідання належно повідомлені про таке позивач, її представник – адвокат Посікіра Р.Р. не з`явились. Судом постановлено рішення щодо подальшого руху справи.
В судове засідання належно повідомлений про таке відповідач - ТзОВ «Преміум Лігал Колекшн» представника не скерувало. Судом постановлено рішення щодо подальшого руху справи.
Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , приватний нотаріус Галицького районного нотаріального округу Івано – Франківської області Дирда Н. А. в судове засідання не з`явились, представників не скерували. Заяв по суті спору, подальшого руху справи не скерували також. Судом постановлено рішення щодо подальшого руху справи

2.Вчинені процесуальні дії у справі, рішення щодо подальшого руху справи.
Ухвалою Галицького районного суду Івано-Франківської області, постановленою в складі судді Юсип І.М. від 07 червня 2019 року, відкрито провадження у справі. Ухвалено розглядати справу в порядку загального позовного провадження.
Ухвалою Галицького районного суду Івано-Франківської області, постановленою в складі судді Юсип І.М. від 11 листопад 2019 року, залучено до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Галицького районного нотаріального округу Івано – Франківської області Дирду Н.А.
Ухвалою Галицького районного суду Івано-Франківської області, постановленою в складі судді Юсип І.М. від 21 листопада 2019 року, закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду.
За результатами проведеного 05 січня 2020 року повторного автоматизованого розподілу, справу передано для розгляду судді Гаполяку Т.В.
Ухвалою Галицького районного суду Івано-Франківської області, постановленою в складі судді Гаполяка Т.В. від 12 січня 2021 року, справу прийнято до свого розгляду, повторно розпочато розгляд справи по суті.
Ухвалою Галицького районного суду Івано-Франківської області, постановленою в складі судді Гаполяка Т.В. від 12 січня 2021 року, відмовлено ОСОБА_1 у забезпеченні позову.
Ухвалою Галицького районного суду Івано-Франківської області, постановленою в складі судді Гаполяка Т.В. від 03 лютого 2022 року, постановлено у спосіб замінити первісного відповідача ПАТ КБ «Надра», визначено відповідачем у справі правонаступника ТзОВ «ФК «Дніпрофінансгруп».
Заочним рішенням Галицького районного суду Івано-Франківської області від 03 червня 2022 року, ухваленим в складі судді Гаполяка Т.В., позов задоволено.
Визнано недійсним Кредитний договір № 2451/2007-Ф, укладений 28 грудня 2007 року між ОСОБА_1 та ПАТ КБ «Надра».
Визнано припиненим Договір іпотеки від 28 грудня 2007 року, укладений між ОСОБА_1 та ПАТ КБ «Надра», посвідчений приватним нотаріусом Галицького районного нотаріального округу Івано Франківської області Дирдою Н.А. за №3522.
Ухвалою Галицького районного суду Івано-Франківської області, постановленою в складі судді Гаполяка Т.В. від 04 червня 2025 року поновлено ТОВ «Преміум Лігал Колекшн» строк на подання заяви про перегляд заочного рішення суду.
Прийнято заяву подану представником адвокатом Кеню Д.В., який діє в інтересах довірителя ТОВ «Преміум Лігал Колекшн» про перегляд заочного рішення суду від 03 червня 2022 року.
Ухвалою Галицького районного суду Івано-Франківської області постановленою в складі судді Гаполяка Т.В. від 12 березня 2026 року, скасовано заочне рішення Галицького районного суду Івано-Франківської області від 03 червня 2022 року та призначено дану справу до розгляду за правилами загального позовного провадження.
У спосіб замінити первісного відповідача ТОВ «Фінансова компанія «Дніпрофінансгруп» визначено відповідачем у справі правонаступника Товариство з обмеженою відповідальністю ТОВ «Преміум Лігал Колекшн».
Ухвалою Галицького районного суду Івано-Франківської області від 28 квітня 2026 року, постановленою в складі судді Гаполяка Т.В., закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті.
Відповідно до частин 2-3, 6, 13 статті 128 ЦПК України суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.
Судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.
Судова повістка, а у випадках, встановлених цим Кодексом, - разом з копіями відповідних документів, надсилається до електронного кабінету відповідного учасника справи…
За наявності відповідної письмової заяви учасника справи, який не має електронного кабінету, та технічної можливості повідомлення про призначення справи до розгляду та про дату, час і місце проведення судового засідання чи проведення відповідної процесуальної дії може здійснюватися судом з використанням засобів мобільного зв`язку, що забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, шляхом надсилання такому учаснику справи текстових повідомлень із зазначенням веб-адреси відповідної ухвали в Єдиному державному реєстрі судових рішень у порядку, визначеному Положенням про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
Відповідно до частини 1 статті 223 ЦПК України, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
В силу частин 2-3, 6, 13 статті 128 ЦПК України, за змістом яких належність повідомлення про дату, час і місце цього засідання, неявка у судове засідання будь-якого учасника справи не перешкоджає розгляду справи по суті, судом постановлено розглянути справу за відсутності учасників.
Оскільки сторони в судове засідання, призначене на 02 травня 2026 року не з`явилися, суд, з дотриманням положень частини 6 статті 259 ЦПК України та частини 5 статті 268 ЦПК України, відклав складення повного рішення суду на строк не більше десяти днів та зазначив датою ухвалення рішення дату його складання і на виконання вимог частини 4 статті 268 ЦПК України, підписав судове рішення без його проголошення.
Відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

3.Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини.
28 грудня 2007 року між ОСОБА_1 та ПАТ КБ «Надра» укладено Кредитний договір № 2451/2007-Ф за умовами якого ОСОБА_1 надано кредит в сумі 27 000 доларів США (т. 1 а.с. 5-8).
В порядку забезпечення зобов`язання за Кредитним договором № 2451/2007-Ф, 28 грудня 2007 року між ОСОБА_1 , в інтересах якої діяв ОСОБА_2 та ПАТ КБ «Надра» укладено Іпотечний договір, посвідчений приватним нотаріусом Галицького районного нотаріального округу Івано – Франківської області Дирдою Н.А. за №3522. Предмет іпотеки - житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 (т. 1 а.с. 9-10).
Ухвалою Галицького районного суду Івано-Франківської області від 08 лютого 2017 року, постановленою у справі за позовом ПАТ КБ «Надра» до ОСОБА_1 про звернення стягнення за Кредитним договором № 2451/2007-Ф від 28 грудня 2007 року, укладеним між ОСОБА_1 та ПАТ КБ «Надра» на передане в іпотеку майно, позовну заяву ПАТ КБ «Надра» до ОСОБА_1 про звернення стягнення на передане в іпотеку майно - житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 - залишено без розгляду (т. 1 а.с. 11).

4.Чи були і ким порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси, за захистом яких мало місце звернення до суду. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.
Відповідно до частини 3 статті 211 ЦПК України, учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Відповідно до частини 1 статті 280 ЦПК України, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов: 1) відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання; 2) відповідач не з`явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин; 3) відповідач не подав відзив; 4) позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до частини 2 статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Відповідно до статті 12 ЦПК України, кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до положень частини першої статті 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Відповідно до частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового а бо майнового права та інтересу.
Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту (див., зокрема, постанову Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05 вересня 2019 року в справі № 638/2304/17 (провадження № 61-2417сво19)).
Спосіб захисту порушеного права повинен бути таким, що найефективніше захищає або відновляє порушене право позивача, тобто повинен бути належним. Належний спосіб захисту повинен гарантувати особі повне відновлення порушеного права та/або можливість отримання нею відповідного відшкодування (див. пункт 8.54 постанови Великої Палати Верховного Суду від 11 січня 2022 року в справі № 910/10784/16 (провадження № 12-30гс21)).
Приватно-правовими нормами визначене обмежене коло підстав відмови у судовому захисті цивільного права та інтересу особи, зокрема, до них належать: необґрунтованість позовних вимог (встановлена судом відсутність порушеного права або охоронюваного законом інтересу позивача); зловживання матеріальними правами; обрання позивачем неналежного способу захисту його порушеного права/інтересу; сплив позовної давності (див., зокрема, постанову Верховного Суду в складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 08 листопада 2023 року в справі № 761/42030/21 (провадження № 61-12101св23), постанову Верховного Суду в складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 11 грудня 2023 року в справі № 607/20787/19 (провадження № 61-11625сво22)).
Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що застосування конкретного способу захисту цивільного права залежить як від виду та змісту правовідносин, які виникли між сторонами, від змісту права чи інтересу, за захистом якого звернулася особа, так і від характеру його порушення, невизнання або оспорення. Таке право чи інтерес мають бути захищені судом у спосіб, який є ефективним, тобто таким, що відповідає змісту відповідного права чи інтересу, характеру його порушення, невизнання або оспорення та спричинених цими діяннями наслідкам (див., зокрема, постанови від 5 червня 2018 року у справі № 338/180/17 (пункт 57), від 11 вересня 2018 року у справі № 905/1926/16 (пункт 40), від 30 січня 2019 року у справі № 569/17272/15-ц, від 11 вересня 2019 року у справі № 487/10132/14-ц (пункт 89), від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц (пункт 7.23), від 15 вересня 2020 року у справі № 469/1044/17 (пункт 67), від 26 січня 2021 року у справі № 522/1528/15-ц (пункт 58), від 16 лютого 2021 року у справі № 910/2861/18 (пункт 98), від 15 червня 2021 року у справі № 922/2416/17 (пункт 9.1), від 22 червня 2021 року у справах № 334/3161/17 (пункт 55) і № 200/606/18 (пункт 73), від 29 червня 2021 року у справі № 916/964/19 (пункт 7.3), від 31 серпня 2021 року у справі № 903/1030/19 (пункт 68), від 26 жовтня 2021 року у справі № 766/20797/18 (пункт 19), від 23 листопада 2021 року у справі № 359/3373/16-ц (пункт 143), від 14 грудня 2021 року у справі № 643/21744/19 (пункт 61), від 25 січня 2022 року у справі № 143/591/20 (пункт 8.31), від 8 лютого 2022 року у справі № 209/3085/20 (пункт 21), від 13 липня 2022 року у справі № 363/1834/17 (пункт 56), від 14 грудня 2022 року у справі № 477/2330/18 (пункт 55)).
Застосування будь-якого способу захисту цивільного права та інтересу має бути об`єктивно виправданим та обґрунтованим. Це означає, що: застосування судом способу захисту, обраного позивачем, повинно реально відновлювати його наявне суб`єктивне право, яке порушене, оспорюється або не визнається; обраний спосіб захисту повинен відповідати характеру правопорушення; застосування обраного способу захисту має відповідати цілям судочинства; застосування обраного способу захисту не повинно суперечити принципам верховенства права та процесуальної економії, зокрема не повинно спонукати позивача знову звертатися за захистом до суду (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 січня 2021 року у справі № 916/1415/19 (пункт 6.13), від 26 січня 2021 року у справі № 522/1528/15-ц (пункт 82), від 8 лютого 2022 року у справі № 209/3085/20 (пункт 24)). Спосіб захисту права є ефективним тоді, коли він забезпечуватиме поновлення порушеного права, а в разі неможливості такого поновлення - гарантуватиме можливість отримати відповідну компенсацію. Тобто цей захист має бути повним і забезпечувати у такий спосіб досягнення мети правосуддя та процесуальну економію (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 22 вересня 2020 року у справі № 910/3009/18 (пункт 63)).Застосування будь-якого способу захисту цивільного права та інтересу має бути об`єктивно виправданим та обґрунтованим. Це означає, що: застосування судом способу захисту, обраного позивачем, повинно реально відновлювати його наявне суб`єктивне право, яке порушене, оспорюється або не визнається; обраний спосіб захисту повинен відповідати характеру правопорушення; застосування обраного способу захисту має відповідати цілям судочинства; застосування обраного способу захисту не повинно суперечити принципам верховенства права та процесуальної економії, зокрема не повинно спонукати позивача знову звертатися за захистом до суду (див. постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 січня 2021 року у справі № 916/1415/19 (пункт 6.13), від 26 січня 2021 року у справі № 522/1528/15-ц (пункт 82), від 08 лютого 2022 року у справі № 209/3085/20 (пункт 24)). Спосіб захисту права є ефективним тоді, коли він забезпечуватиме поновлення порушеного права, а в разі неможливості такого поновлення - гарантуватиме можливість отримати відповідну компенсацію. Тобто цей захист має бути повним і забезпечувати у такий спосіб досягнення мети правосуддя та процесуальну економію (див. постанову Великої Палати Верховного Суду від 22 вересня 2020 року у справі № 910/3009/18 (пункт 63)).
Розглядаючи справу, суд має з`ясувати: 1) з яких саме правовідносин сторін виник спір; 2) чи передбачений обраний позивачем спосіб захисту законом або договором; 3) чи передбачений законом або договором ефективний спосіб захисту порушеного права позивача; 4) чи є спосіб захисту, обраний позивачем, ефективним для захисту його порушеного права у спірних правовідносинах. Якщо суд дійде висновку, що обраний позивачем спосіб захисту не передбачений законом або договором та/або є неефективним для захисту порушеного права позивача, у цих правовідносинах позовні вимоги останнього не підлягають задоволенню (подібний висновок викладений у пунктах 6.6, 6.7 постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 січня 2021 року у справі № 916/1415/19).
Якщо обраний позивачем спосіб захисту порушеного права враховує зміст порушеного права, характер його порушення, наслідки, які спричинило порушення, правову мету, якої прагне позивач, обставини, наслідки порушення, такий спосіб захисту відповідає властивості (критерію) належності. Іншою не менш важливою, окрім належності, є така властивість (критерій) способу захисту порушених прав та інтересів, як ефективність можливість за наслідком застосування засобу захисту відновлення, наскільки це можливо, порушених прав та інтересів позивача. Ефективним є спосіб захисту, який забезпечує відновлення порушеного права позивача (спричиняє потрібні результати) без необхідності вчинення інших дій з метою захисту такого права, повторного звернення до суду задля відновлення порушеного права. Тобто спосіб захисту, який виходячи з характеру спірних правовідносин та обставин справи здатен призвести до відновлення порушених, невизнаних або оспорюваних прав та інтересів (має найбільший ефект у відновленні). Судовий захист повинен бути повним та відповідати принципу процесуальної економії, тобто забезпечити відсутність необхідності звернення до суду для вжиття додаткових засобів захисту (див. пункти 110-113 постанови Великої Палати Верховного Суду від 13 лютого 2024 року у справі № 910/2592/19 (провадження № 12-41гс23)).
Статтею 202 ЦК України визначено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків.
Згідно зі статтею 1046 ЦК України за договором позики одна сторона (позикодавець) передає у власність другій стороні (позичальникові) грошові кошти або інші речі, визначені родовими ознаками, а позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві таку ж суму грошових коштів (суму позики) або таку ж кількість речей того ж роду та такої ж якості. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
Відповідно до статті 1047 ЦК України договір позики укладається у письмовій формі, якщо його сума не менш як у десять разів перевищує встановлений законом розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, а у випадках, коли позикодавцем є юридична особа, - незалежно від суми. На підтвердження укладення договору позики та його умов може бути представлена розписка позичальника або інший документ, який посвідчує передання йому позикодавцем визначеної грошової суми або визначеної кількості речей.
Відповідно до частини третьої статті 203 ЦК України волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі.
Правочин, який не вчинено (договір, який не укладено), не може бути визнаний недійсним. Наслідки недійсності правочину також не застосовуються до правочину, який не вчинено (пункт 7.18 постанови Великої Палати Верховного Суду від 16 червня 2020 року у справі № 145/2047/16-ц). Велика Палата Верховного Суду у зазначеній постанові констатувала, що у випадку оспорювання самого факту укладення правочину, такий факт може бути спростований не шляхом подання окремого позову про недійсність правочину, а під час вирішення спору про захист права, яке позивач вважає порушеним шляхом викладення відповідного висновку про неукладеність спірних договорів у мотивувальній частині судового рішення.
У постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 29 травня 2024 року у справі № 334/5347/22 (провадження № 61-11751св23) зазначено, що:
«якщо сторона не виявила свою волю до вчинення правочину й до набуття обумовлених ним цивільних прав та обов`язків, правочин є таким, що не вчинений, права та обов`язки за таким правочином особою не набуті, а правовідносини за ним - не виникли. Згідно з частиною першою статті 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Частиною другою цієї статті визначено, що правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Підпис є невід`ємним елементом, реквізитом письмової форми договору, а наявність підписів має підтверджувати наміри та волевиявлення учасників правочину, а також забезпечувати їх ідентифікацію. В аспекті оцінки належності та ефективності обраного позивачкою способу захисту її прав, колегія суддів погоджується з висновками судів попередніх інстанцій, що визнання зобов`язань за спірним договором позики відсутніми, у тому числі і передбаченого ним третейського застереження, є цілком ефективним способом захисту прав ОСОБА_1, як спадкоємиці померлого ОСОБА_3 . Судами попередніх інстанцій правильно враховано сталу судову практику Верховного Суду щодо розгляду спорів, які виникли у зв`язку з неукладеністю правочину, та обґрунтовано зазначено про те, що неукладений договір не може бути визнаний недійсним».
Враховуючи предмет позову – визнання недійсними договорів та підстави такого – такі не підписані стороною, позивачем обрано спосіб захисту не передбачений законом або договором. Неукладений (не підписаний письмовий) договір не може бути визнаний недійсним.
Відтак, в позові слід відмовити.
На підставі наведеного та керуючись статтями 12, 19, 42, 81, 89, 141, 263, 265, 268 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

В позові ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Преміум Лігал Колекшн», третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2 , приватного нотаріуса Галицького районного нотаріального округу Івано – Франківської області Дирди Надії Антонівни, з позовними вимогами:
-визнати недійсним Кредитний договір № 2451/2007-Ф, укладений 28 грудня 2007 року між ОСОБА_1 та Публічним акціонерним товариством Комерційний банк «Надра»;
-визнати припиненим Договір іпотеки від 28 грудня 2007 року, укладений між ОСОБА_1 та Публічним акціонерним товариством Комерційний банк «Надра», посвідчений приватним нотаріусом Галицького районного нотаріального округу Івано – Франківської області Дирдою Н.А. за №3522,
-відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Івано-Франківського апеляційного суду шляхом подачі в 30-ти денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги, з подачею її копії.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне найменування (ім`я) сторін (учасників) справи та їх місце проживання (місцезнаходження):

позивачка – ОСОБА_1 , зареєстроване місце проживання якої за адресою: АДРЕСА_2 ;

відповідач - Товариство з обмеженою відповідальністю «Преміум Лігал Колекшн», місцезнаходження: вул. Авіаконструктора Ігоря Сікорського, 8, м. Київ, ідентифікаційний код юридичної особи 43490372;

треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору:
- ОСОБА_2 , зареєстроване місце проживання якого за адресою: АДРЕСА_3 ;
-приватний нотаріус Галицького районного нотаріального округу Івано – Франківської області Дирда Надія Антонівна, місцезнаходження: вул. Караїмська, 3/3, м. Галич, Івано-Франківська обл.

  Суддя	Тарас ГАПОЛЯК