УХВАЛА

18 травня 2026 року
м. Київ

справа № 752/8937/24
провадження № 61-5728ск26

Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: Пророка В. В. (суддя-доповідач), Калараша А. А., Петрова Є. В.,
розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Забарна Юлія Миколаївна, на постанову Київського апеляційного суду від 08 квітня 2026 року у справі за позовом заступника керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Колесник Ольга Ігорівна, про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою природно-заповідного та водного фондів, 
ВСТАНОВИВ:
У квітні 2024 року заступник керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 , в якому, з урахуванням заяви про зміну предмета позову, просив суд:
- усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою, кадастровий номер 8000000000:90:402:0030, шляхом скасування рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Колесник О. І. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 63530793 від 17 лютого 2022 року та здійснену на його підставі в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державну реєстрацію права власності ОСОБА_1 на нерухоме майно, реєстраційний номер об`єкта 2585088880000, номер запису про право власності 46768442, з одночасним припиненням права власності ОСОБА_1 на неї;
- усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою, кадастровий номер 8000000000:90:402:0030, шляхом зобов`язання ОСОБА_1 повернути земельну ділянку, площею 0,0952 га з кадастровим номером 8000000000:90:402:0030, розташовану на АДРЕСА_1 , територіальній громаді містка Києва в особі Київської міської ради;
- усунути перешкоди власнику - територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради у користуванні та розпорядженні об`єктом природно-заповідного та водного фонду, шляхом скасування державної реєстрації земельної ділянки, кадастровий номер 8000000000:90:402:0030, площею 0,0952 га, розташовану на АДРЕСА_1 з одночасним припиненням усіх зареєстрованих щодо неї речових прав та їх обтяжень. Вирішити питання про розподіл судових витрат.
Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 30 квітня 2025 року залучено до участі у справі, в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Колесник О. І. Відкрито провадження у даній справі. Призначено підготовче судове засідання. 
Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 16 вересня 2025 року позов заступника керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради залишено без руху.
Надано позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху для долучення експертно-грошової оцінки земельної ділянки з кадастровим номером: 8000000000:90:402:0030, чинної на дату подання позовної заяви, а також внесення на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва прокурором або Київською міською радою, в інтересах якої поданий даний позов, грошових коштів у розмірі вартості спірної земельної ділянки.
Ухвалою Голосіївського районного суду міста Києва від 04 листопада 2025 року позовну заяву заступника керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі: Київської міської ради - залишено без розгляду. Скасовано заходи забезпечення позову, вжиті відповідно до ухвали Голосіївського районного суду міста Києва від 30 квітня 2024 року у справі № 752/8937/24.
Постановою Київського апеляційного суду від 08 квітня 2026 року апеляційну скаргу заступника керівника Київської міської прокуратури Єфімова А. А. в інтересах держави в особі Київської міської ради задоволено. 
Ухвалу Голосіївського районного суду міста Києва від 04 листопада 2025 року, скасовано, а справу направлено для продовження розгляду до суду першої інстанції.
28 квітня 2026 року представник ОСОБА_1 - адвокат Забарна Ю. М., через підсистему «Електронний суд», подала до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Київського апеляційного суду від 08 квітня 2026 року в казаній справі. 
Перевіривши доводи касаційної скарги у відкритті касаційного провадження у справі слід відмовити з наступних підстав.
Завданням цивільного судочинства є саме ефективний захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Такий захист можливий за умови, що права, свободи чи інтереси позивача власне порушені, а учасники використовують цивільне судочинство для такого захисту (постанова Верховного Суду у складі Об'єднаної палати Касаційного цивільного суду  від 05 вересня 2019 року в справі № 638/2304/17).

09 квітня 2025 року набрав чинності Закон № 4292-ІХ, згідно з яким внесені зміни, зокрема, до статей 388, 390, 391 ЦК України та статей 177, 185, 265 ЦПК України.

Суд одночасно із задоволенням позову органу державної влади, органу місцевого самоврядування або прокурора про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади вирішує питання про здійснення органом державної влади або органом місцевого самоврядування компенсації вартості такого майна добросовісному набувачеві.

Суд постановляє рішення про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади, за умови попереднього внесення органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором вартості такого майна на депозитний рахунок суду. Перерахування грошових коштів як компенсації вартості нерухомого майна з депозитного рахунку суду здійснюється без пред'явлення добросовісним набувачем окремого позову до держави чи територіальної громади.

Для цілей цієї статті під вартістю майна розуміється вартість майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви (абзаци перший, другий і четвертий частини п`ятої статті 390 ЦК України у редакції Закону № 4292-IX).

У разі подання органом державної влади, органом місцевого самоврядування або прокурором позовної заяви про витребування нерухомого майна від добросовісного набувача на користь держави чи територіальної громади до позову додаються документи, що підтверджують внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви (абзац другий частини четвертої статті 177 ЦПК України у редакції Закону № 4292-IX).

Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави невнесення у визначених законом випадках на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі вартості спірного майна, оцінка (експертно-грошова оцінка земельної ділянки) якого здійснена в порядку, визначеному законом, чинна на дату подання позовної заяви, суд у такій ухвалі зазначає про обов`язок позивача внести відповідну грошову суму (абзац третій частини другої  статті 185 ЦПК України у редакції Закону № 4292-IX).

При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду (частина четверта статті 263 ЦПК України).

Верховний Суд вже вказував, що обов`язок попереднього внесення вартості майна на депозитний рахунок суду передбачений у нормі матеріального права, і відповідні положення частини п`ятої статті 390 ЦК України поширюються на випадки подання позову про витребування майна у добросовісного набувача. У випадку подання та розгляду судом позову про витребування майна у недобросовісного набувача (обґрунтування цього позову недобросовісністю набувача) вимоги частини п`ятої статті 390 ЦК України незастосовні.

Питання про добросовісність та недобросовісність набувача суд може вирішити лише після дослідження доказів на стадії ухвалення судового рішення.  У випадку встановлення недобросовісності набувача суд задовольняє позов без застосування частини п`ятої статті 390 ЦК України. Тоді як у разі встановлення, що набувач добросовісний, суд відмовляє у задоволенні позову на підставі частини п`ятої статті 390 ЦК України, якщо позивач попередньо не вніс вартість майна на депозитний рахунок суду (постанови Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 12 листопада  2025 року в справі № 127/8274/24, від 01 грудня 2025 року в справі № 354/419/25, від 10 грудня 2025 року у справах № 354/1754/24 і № 354/417/25).

Встановлено, що у цій справі предметом позову заступника керівника Київської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради є вимога до відповідача ОСОБА_1 про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою природно-заповідного та водного фондів.

Звертаючись до суду із вказаним позовом, прокурор вказував на те, що на підставі рішення Київської міської ради від 27 листопада 2009 року № 838/2907 ОСОБА_2 передано у приватну власність земельну ділянку площею 0,10 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 за рахунок міських земель, не наданих у власність чи користування та видано державний акт про право власності на вказану земельну ділянку серії ЯЖ № 406746 від 27 квітня 2010 року.

У подальшому   ОСОБА_2 вказану земельну ділянку відчужено на користь    ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу від 18 серпня 2010 року  № 668.

Вказану земельну ділянку площею 0,0952 га 27 квітня 2010 року зареєстровано Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київради (КМДА) в державному земельному кадастрі з присвоєнням їй кадастрового номера 8000000000:90:402:0030 з цільовим призначенням - для індивідуального житлового, гаражного і дачного будівництва; категорія земель - землі житлової та громадської забудови; вид використання - для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд.
Згідно з даними Державного реєстру речових прав на нерухоме майно  14 лютого 2022 року на підставі рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Колесник О.І. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень від 17 лютого 2022 року з індексним номером 63530793 здійснено державну реєстрацію права власності на земельну ділянку площею 0,0952 га з кадастровим номером 8000000000:90:402:0030 за    ОСОБА_1 .

Відповідно до інформації Департаменту містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 24 січня 2024 року спірна земельна ділянка розташована в межах об`єкту природно-заповідного фонду, що також підтверджується довідками (витягами) з містобудівного кадастру, які містять відомості про функціональне призначення територій та планувальні обмеження відповідно до Генерального плану міста Києва та проекту планування його приміської зони на період до 2020 року, затвердженого рішенням Київської міської ради від 28 березня 2002 року № 370/1804.

За інформацією Департаменту захисту довкілля та адаптації до зміни клімату виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) від 08 березня 2024 року спірна земельна ділянка потрапляє в межі території, в межах якої мають бути визначені межі ландшафтного заказника місцевого значення «Острів Жуків».

На підставі викладеного, прокурор вказував, що відведення у приватну власність земельної ділянки на підставі рішення Київської міської ради від 27 листопада 2009 року № 838/2907 відбулося з порушенням вимог земельного законодавства, у зв`язку з чим подальше набуття ОСОБА_1 у приватну власність земельну ділянку площею 0,0952 га з кадастровим номером 8000000000:90:402:0030 є незаконним, тому рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Колесник О. І. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу) індексний номер: 63530793 від 17 лютого 2022 року підлягає скасуванню, а вказана земельна ділянка - поверненню з незаконного володіння відповідача на користь держави в особі Київської міської ради.

Отже, оскільки прокурор обґрунтовує позов недобросовісністю набувачів, то положення частини п`ятої статті 390 ЦК України до спірних відносин не застосовуються. Питання про добросовісність/недобросовісність набувача суд може вирішити лише після дослідження доказів на стадії ухвалення судового рішення. 

Ураховуючи викладене, апеляційний суд дійшов обґрунтованого висновку про відсутність підстав для залишення позову без розгляду та, відповідно, скасування ухвали місцевого суду з направленням справи для продовження розгляду.

Доводи касаційної скарги не спростовують висновків апеляційного суду щодо наявності підстав для направлення цієї справи до суду першої інстанції для продовження розгляду, а, отже, й не дають підстав вважати неправильним застосування апеляційним судом норм процесуального права під час ухвалення оскаржуваного судового рішення. 
Відповідно до абзацу 2 частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 2, 3 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Частиною першою статті 394 ЦПК України передбачено, що одержавши касаційну скаргу, оформлену відповідно до вимог статті 392 цього Кодексу, колегія суддів у складі трьох суддів вирішує питання про відкриття касаційного провадження (про відмову у відкритті касаційного провадження).
Згідно із частиною четвертою статті 394 ЦПК України у разі оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення.
Частиною шостою статті 394 ЦПК України визначено, що ухвала про відмову у відкритті касаційного провадження повинна містити мотиви, з яких суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкриття касаційного провадження.
Зі змісту касаційної скарги та оскаржуваного судового рішення вбачається, що касаційна скарга є необґрунтованою, правильне застосування судом апеляційної інстанції норм матеріального права та дотримання норм процесуального права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо їх застосування чи тлумачення, тому у відкритті касаційного провадження слід відмовити. 
Керуючись статтями 260, 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду

УХВАЛИВ:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник - адвокат Забарна Юлія Миколаївна, на постанову Київського апеляційного суду від 08 квітня 2026 року у справі за позовом заступника керівника Київської міської прокуратури в інтересах держави в особі Київської міської ради до ОСОБА_1 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Колесник Ольга Ігорівна, про усунення перешкод у користуванні та розпорядженні земельною ділянкою природно-заповідного та водного фондів.
Копію ухвали направити особі, яка подала касаційну скаргу.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді: В. В. Пророк 

А. А. Калараш 

Є. В. Петров 

Ухвала відповідно до частини третьої статті 415 ЦПК України оформлена суддею Петровим Є. В.